SEAD sites
10412 Fjälkinge
Nordic SEAD archaeology context sites
Unresolved time semantics
Unresolved time window
SEAD did not publish enough dating detail here to support temporal comparison.
Site ID
Category
Source
Country
Access visibility
Temporal comparison posture
Temporal window
Access limits
The repository mirrors site inventory and derived context layers, not the full upstream relational SEAD database.
Reader action
Inspect the SEAD site page when the repository view is too thin for chronology or provenance review.

SEAD sites
10469 Kvistofta
Nordic SEAD archaeology context sites
Unresolved time semantics
Unresolved time window
SEAD did not publish enough dating detail here to support temporal comparison.
Site ID
Category
Source
Country
Access visibility
Temporal comparison posture
Temporal window
Access limits
The repository mirrors site inventory and derived context layers, not the full upstream relational SEAD database.
Reader action
Inspect the SEAD site page when the repository view is too thin for chronology or provenance review.

SEAD sites
10531 Örkelljunga
Nordic SEAD archaeology context sites
Unresolved time semantics
Unresolved time window
SEAD did not publish enough dating detail here to support temporal comparison.
Site ID
Category
Source
Country
Access visibility
Temporal comparison posture
Temporal window
Access limits
The repository mirrors site inventory and derived context layers, not the full upstream relational SEAD database.
Reader action
Inspect the SEAD site page when the repository view is too thin for chronology or provenance review.

10535 Skåne

12068 Gotland

12076 Ekeby

12615 Stelor

12628 Länna

12673 Fröjel

12709 Stenkumla

12711 Othem

14295 Ringarum

14851 Norrköping

14885 Strömmen

14889 Östergötland

16014 Älgarås

16024 Finnerödja

17118 Sörby

17200 Ödeshög

41093 Tranås

51840 Malung-Sälen

57333 Yttergran

58060 Ölands värdshus

58194 Kalmar

61094 Kronobäck
Wetland construction area where a pile barrier was discovered in 2008.
Description

61779 Söderåkra

62771 Norra Vallby

62790 Uppsala

62858 Skånela

62928 Faringe

63118 Hovsta

66401 Västra Karaby

66501 Lyckeby

66601 Tommarp

66701 Önnerup

66863 Saxtorp

70500 Trollebergsvägen

71372 Alfta

71372 Arbrå

71409 Voxna

71410 Voxna

71502 Gammelbokskogen

72180 Mariefred

72257 Lilla Malma

72775 Nyköping

75246 Eksjö

75343 Kalmar

75437 Sjösås

75501 Kalmar

75519 Småland

75521 Småland

75523 Småland

75533 Örsjö

75549 Nybro

75601 Hälleberga

75710 Jönköping

75847 Mörlunda

77249 Blekinge

77321 Blekinge

78183 Hässleholm

80033 Tvååker

80848 Harplinge

82191 Falun

82864 Malung

93139 Ljusterö

93279 Österlövsta

Abbotens hus
National identifier

Abilds kyrka

Abisko 2004-5
Modern pitfall data
Altitude
Description

Acksi

Ada Blocks hus

Adamsbergs gård

Adelsö 119:1
National identifier

Agerod V
Ageröd V. Specimens hand picked by the excavators of a mesolithic midden.
Altitude
Description

Agges i Flenarna

Akademiska sjukhuset

Alatornio
Holocene (post-Littorina Sea) deposit.

Alavieska: Keinola
Holocene deposit.

Alavieska: Koiraneva
Holocene deposit.
Altitude

Alavieska: Kotaräme
Holocene, 'probably sub-Boreal' deposit.

Albertshög
National identifier

Albostugan

Alby

Algutsboda 79:1

Alhammar

Allemora

Almare-Stäket

Almhov subarea 1

Alntorpsö

Alnö kyrka

Alskogs kyrka

Alva kyrka

Alvajarvi: Pihtipudas
Late Holocene peat, Pollen zones VII-VIII.
Originally identified by Poppius.

Alvastra

Alvastra
Neolithic site.

Alvastra Megalithic

Alväng, Götlunda

Amhult

Andersson i Lund

Andersson i Sjör

Anderssons i Gäle

Anderssons i Sidsjö

Andoya Lakes
Cores from lakes, dated 12,000-11,000 and ca. 20,000 BP, Late Weichselian and Lateglacial sequences in possible refugia.

Anfasterö

Annelöv

Annexhemmanet

Apalle

Appelbergska magasinet

Arboga Raä 65
2 stensättningar, 2 resp. 4 m diam, intill 0.5 m h av 0.2-0.6 mst stenar. Övertorvade. (Gemensam inp. på karta).Rillägg, dnr 421-2717-1994. Ca 50 m S om RAÄ 65 har fynd av brändlera och kvarts påträffats.
Från FMIS

Arby kyrka

Arendals stamgård

Arnäs Raä 256

Arvidsjaur Raä 1877
Boplats, ca 80x25 m (NNÖ-SSV), bestående av 11 härdar varav 9 rektangulära och 1 oval, med ett inbördes avstånd av 4-14 m. De rektangulära härdarna är 1,4-2x1-1,25 m st och 0-0,1 m h. Samtliga har stenpackning. Den ovala härden är 1,5x1 m st och 0,05 m h, med stenpackning. 2 av härdarna, nr 6 och 7 är undersökta. Direkt NNV härom är tre härdar, Arvidsjaur 1874:1, 1875:1 och 1876:1.
Tillägg dnr 321-1395-2006: Arkeologisk förundersökning år 2004 i form av markkemisk kartering och pollenanalys i anslutning till härdarna. Omfattande ackumulation av fosfat och organiskt material talar för att boplatsen använts intensivt och under lång tid.

Arvidsjaur Raä 3913
Viste, 80x80 m, bestående av 1 kåta, 1 rengärda och 1 stall.
Kåtan, av skogssamisk modell, har pyramidformat tak. Intill kåtan är en pinne av horn inslagen i ett gammalt träd. 30 m SÖ om kåtan är en slipstensställning.
Rengärdan är rund, 30 m diam, med delvis synliga, övertorvade stockvarv. Inne i rengärdan är sex tallar med inslagna pinnar.
10 m ÖNÖ om rengärdan är:
Stallet, 3x3 m med tre synliga stockvarv.

Arvidsjaur Raä 3941
Härd, kvadratisk, 0.85x0.85 m och 0.05 m h. 3 synliga kantstenar, 0.2 m st. Vid sondning kändes en stenpackning och framkom ett kol- och sotlager.
- - Tillägg dnr 321-3784-2004: Vid miljöarkeologiska undersökning år 2003 påvisades anrikning av fosfat i härden, vilket tyder på att härden ursprungligen anlagts inne i en kåta.
- - Tillägg dnr 321-4583-2003: Vid miljöarkeologisk undersökning år 2003 i närliggande myr kunde pollenprover och C14-dateringar visa på mänsklig aktivitet i området från åtminstone 400-500 e.Kr. och framåt. Ungefärligt läge för provtagning x:7327750 y:1649735.

Boplats, 75x30 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 6 ovala, 2 runda, 2 rektangulära och 1 oregelbunden härd, med ett inbördes avstånd av 3,5-8,5 m.
De ovala härdarna är 1,1-1,4x0,8-0,9 m st, de runda härdarna är 1,1-1,2 m diam och de rektangulära är 1,1-1,3x0,8-0,9 m st. Den oregelbundna härden är skadad av schaktning och ytterst svårbestämbar. Samtliga härdar har stenskoning och endast en saknar stenfyllning. Vid sondning framkom sot, kol, härdfyllning och rödbränd sand. Samtliga härdar var mer eller mindre överväxta med mossa och lav.
Tillägg dnr 321-1395-2006: Arkeologisk förundersökning år 2004 i form av markkemisk kartering och pollenanalys i anslutning till härdarna. Spridd ackumulation av fosfat och organiskt material talar för att boplatsen använts säsongsmässigt. Kartering i anslutning till en av härdarna visar att den kan ha varit överbyggd av en kåta, ca 5 m diam.

Asby kyrka

Aschanska gården

Askeby 271

Askeby kyrka

Askim Raä 281

Askim Raä 287

Askim Raä 290

Asks kyrka

Askum raä 6
1) Hällristning, 11.2x5.9 m (Ö-V), bestående av 39 skepp, 20människofigurer, 11 djurfigurer, 3 hjulkors, 4 ringfigurer, 1nätfigur, 5 obestämbara figurer, 29 fragment, 2 rännor och 89älvkvarnar.Skeppen är 16-106 cm l. Tjugofyra av skeppen är av enkellinjetyp,varav arton med bemanningsstreck och därav två lurblåsare.Femton skepp är av dubbellinjetyp, varav elva medbemanningsstreck och därav två lurblåsare. Ett skepp står på tvåmänniskoben. En människa är sammanhuggen med två skepp.Människofigurerna är 10-39 cm l, femton med helt uthuggen kroppoch fem av streckgubbetyp. Sex av människofigurerna har svärd,en har yxa, sju har svärd och yxa samt en har pilbåge. Två avfigurerna har stora händer, en har älvkvarnskropp, en sanknarben och två är fragmentariska.Djurfigurerna är 16-43 cm l, samtliga med linjekropp ochfyrbenta. Fem av djuren är troligen hästar, varav två medryttare. Fyra av djuren har "kampform".Ringfigurerna är 6-26 cm diam. Tre är ringkors och fyra är enklaringar, varav två har mittälvkvarn.Nätfiguren är 26x24 cm.Den obestämbara figuren är 8-52 cm l och 8-26 cm br.Fragmenten är 5-18 cm l.Älvkvarnarna är 2-6 cm diam och 0.5-2 cm dj. Tre är huggna i enspricka. Från två älvkvarnar utgår rännor, 2-8 cm l.Scener: En människa leder ett djur. Sex människor bildar radRistningen belägen på S-SÖ-sluttande häll.9 m VSV om nr 1 är2) Hällristning, 0.9x0.7 m (SSV-NNÖ), bestående av 2 fotsulor och6 älvkvarnar.Fotsulorna är 20x11 respektive 19x12 cm, konturhuggna, den enamed sandalband och den andra fragmentarisk.Älvkvarnarna är 2-5 cm diam och 0.5-1 cm dj.Ristningen belägen på SÖ-sluttande häll.4 m NÖ om nr 2 är3) Hällristning, 2.5x0.7 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 4 skepp, 2människofigurer, 2 fragment och 2 älvkvarnar.Skeppen är 30-66 cm l. Tre av skeppen är av enkellinjetyp, varavtvå med bemanningsstreck och "huvudknoppar". Ett skepp är avdubbellinjetyp utan bemanningsstreck.Människofigurerna är 20-23 cm l, en med helt uthuggen kropp ochen med konturristad kropp utan huvud. En människa står i ettskepp.Fragmenten är 4-8 cm l.Älvkvarnarna är 3 cm diam och 0.5 cm dj.Ristningen belägen på SÖ-sluttande häll.10 m Ö om nr 3 är4) Hällristning, 5.9x1.9 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 17 skepp, 9människor, 3 djurfigurer, 2 ringfigurer, 6 obestämbara figurer,9 fragment, 3 rännor och 33 älvkvarnar.Skeppen är 11-48 cm l. Elva skepp är av enkellinjetyp, varav tremed bemanningsstreck. Fem av skeppen är av dubbellinjetyp, varavtre med bemanningsstreck och ett med spantstreck. Ett skepp ärhelt uthugget med bemanningsstreck.Människofigurerna är 13-30 cm l. Fem är av streckgubbetyp, varavtre med helt uthuggen kropp och en konturhuggen med attribut.Djurfigurerna är 11-22 cm l. Två är av linjetyp, varav etttvåbent och ett fyrbent. Ett av djuren har helt uthuggen kroppoch är tvåbent.Av ringfigurerna är en oval, 11x7 cm och med tvärstreck. Denandra är helt uthuggen, 14 cm diam.Den obestämbara figuren är 12x21 cm l och 5-15 cm br.Fragmenten är 4-22 cm l.Av älvkvarnarna är 32 runda, 2-5 cm diam och 0.5-1.5 cm dj. Fråntre älvkvarnar utgår rännor, 3-13 cm l. En älvkvarn är avlång,8x4 cm och 1 cm dj.Ristningen belägen på SÖ-sluttande häll.1.5 m VNV om nr 6 är5) Hällristning, 0.4x0.2 m (NV-SÖ), bestående av 1 människofiguroch 1 älvkvarn.Människofiguren är 24 cm l och av streckgubbetyp.Älvkvarnen är 4 cm diam och 0.5 cm dj.Ristningen belägen på övre delen av SÖ-sluttande häll.1.3 m SV om nr 2 är6) Hällristning, 1.1x0.9 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 2 fotsulor, 1djurfigur, 1 obestämbar figur och 5 älvkvarnar.Fotsulorna är 22x10 respektive 23x11 cm, konturhuggna ochparställda, den ena med sandalband.Djurfiguren är 20 cm l och troligen en häst.Den obestämbara figuren är 24x13 cm.Älvkvarnarna är 2-5 cm diam och 0.5 cm dj.Ristningen belägen på SÖ-sluttande häll.5 m NV om nr 1 är7) Hällristning, 2.9x1.3 m (NÖ-SV), bestående av 2 skepp, 1fotsula, 6 fragment och 5 älvkvarnar.Skeppen är 49-53 cm l, av enkellinjetyp med bemanningsstreck.Fotsulan är 21x10 cm, konturhuggen med sandalband.Fragmenten är 5-31 cm l.Av älvkvarnarna är 4 runda, 3-4 cm diam och 0.5 cm dj. En äravlång, 8x4 cm och 0.5 cm dj.Ristningen belägen på SÖ-sluttande häll.Foton över nr 1-4 i inventeringshandlingarna.
Från FMIS

Askum Raä 67
1) Hällristning, 5x3.8 m (N-S), bestående av 18 skepp, 27människofigurer, 7 djurfigurer, 5 fotsulor, 2 ringfigurer, 2vagnar, 16 fragment, 4 obestämbara figurer och 42 älvkvarnar.Skeppen är 34-103 cm l. Tretton skepp är av enkellinjetyp, varavtio med bemanningsstreck. Fem skepp är av dubbellinjetyp, varavfyra med bemanningsstreck.Människofigurerna är 8-31 cm l, sjutton med helt uthuggen kropp,varav fjorton med händer och en med fallos. Nio människofigurerär av strecktyp,varav fem med händer, en är konturhuggen medhänder och fallos.Djurfigurerna är 20-48 cm l, av strecktyp och fyrbenta. Fyra avdem är dragdjur i vagnscener, därav är två oxar.Fotsulorna är 20-25 cm l och 9-11 cm br, samtliga konturhuggna.Två av dem har tre stycken sandalband och är parställda. En hartvå stycken sandalband.Ringfigurerna är 10-11 cm diam, varav en är helt uthuggen.Vagnarna är 71x31och 70x38 cm. En är fyrhjulig och en ärtvåhjulig, båda försedda med dragdjur.Fragmenten är 7-27 cm l.De obestämbara figurerna är 10-35 cm l och 9-24 cm br. En avdessa är en uthuggen yta.Av älvkvarnarna är fyrtioen runda, 1-6 cm diam och 0.5-1.5 cm dj.En är avlång, 11x5 cm och 1 cm dj. Från tre älvkvarnar utgårrännor, 4-18 cm l.Scener: två vagnscener med dragdjur.Ristningen belägen på SV-sluttande häll.Foto i inventeringshandlingarna.3 m ÖSÖ om nr 1 är2) Hällristning, 2.3x1.4 m (VSV-ÖNÖ), bestående av 1 skepp, 5människofigurer, 4 djurfigurer, 2 vagnar, 1 ringfigur och 1fotsula.Skeppet är 80 cm l och av enkellinjetyp.Människofigurerna är 14-22 cm l, med helt uthuggen kropp, varavtre med händer. De är huggna i rad.Djurfigurerna är 27-35 cm l, av strecktyp och fyrbenta. Samtligaär dragdjur i vagnscener.Vagnarna är 48x37 och 60x39 cm, båda tvåhjuliga.Ringfigurerna är 15 cm diam.Fotsulan är 16x8 cm och konturhuggen.Scener: Två vagnscener med dragdjur samt en rad med fem människorovanför ett skepp.Ristningen belägen på SSV-sluttande häll.Foto över människofigurerna i inventeringshandlingarna.7 m N om nr 2 är3) Älvkvarnsförekomst, bestående av 1 älvkvarn. Den är 4 cm diamoch 0.5 cm dj. Belägen på nederkanten av SSV-sluttande häll.13 m VSV om tomthörn och 30 m VNV om nr 1 är4) Älvkvarnsförekomst, bestående av 1 älvkvarn. Den är 5 cm diamoch 1 cm dj. Belägen på liten hälltopp.4 m SSV om nr 4 är5) Sentida ristning, bestående av 6 förnamn och årtalet 1936.10 m NNV om nr 1 och stenbrottskant är6) Sentida ristning, bestående av namnet ELVING och årtalet 1954.
Från FMIS

Atteby gård

Augerum

Augerums kyrka

Augland

Axamo flygplats

Backa

Backarne

Backollas i Risholn

Badelunda kyrka

Baldringe kyrka

Balkåkra kyrkoruin

Ballingstorp

Bankekinds kyrka

Bara
Lateglacial clay.

Barmer

Barrsjö

Barsebäcks kyrka

Barshaldershed

Beckombergavägen

Beddinge

Bellmanhuset

Bengtstorp

Berg

Berga

Berghem Raä 10

Berghem Raä 100

Berglundsgården i Skålö

Bergmanska gården

Bergolas i kyrkbyn

Bergsbyn

Bergskärit

Berkinge Herrgård

Biby säteri

Billsta

Binga

Birka
Sediments from lake contemporary with Viking town.

Birka, Cemetery

Birka, Settlement

Biskops

Biskopshuset

Bisslinge gård

Bjurholm Raä 295

Bjurselet

Bjuröklubb

Bjus i Ygsbo

Bjälbo kyrka

Bjälbo trädgård

Bjäresjö

Bjäresjö kyrka

Bjärred

Bjärsjöholms slott

Bjärtrå stronghold

Bjästamon

Björka kyrka

Björkekärr

Björkeli

Björken i Rälta

Björkenäs

Björkeröds Mosse
Lateglacial to Early Holocene successions from profiles A6, B1 & 3b.
Dates from base of A6, the remainder interpolated from pollen data.
Note : Sample A6/1 is Early Holocene (EH).

Björklinge 67

Björkviks säteri

Björkön

Björlanda 348
Boplats, delundersökt, ca 535x35-220 m (VNV-ÖSÖ), bestående av härdar, kokgropar, 1 stolphål, 2 brunnar och kulturlager. Fynd av bla keramik, slagen flinta, kvarts, bränd lera och skörbränd sten.
Flinta har påträffas och omhändertagits i områdets V-del. Tidigare har fynd av 1 skivskrapa och 1 skärva av flinta påträffats. Boplatsen begränsas delvis av bergknallar i N och Osbäcken i S. Kan fortsätta utanför inritat område.
Tillägg dnr 321-2223-2004: Göteborgs Stadsmuseum utförde en arkeologisk utredning 2003.
Tillägg dnr 326-4507-2003: Göteborgs Stadsmuseum utförde en arkeologisk förundersökning av boplatsen 2003. Anläggningar, 1 kulturlager samt fynd framkom. Två schakt grävdes i den NV-delen.
Tillägg dnr 321-2473-2004: Göteborgs Stadsmuseum utförde en arkeologisk förundersökning av boplatsområdet 2003. Genom resultatet konstaterades att Björlanda 348:1, 464:1-2 är ett sammanhängande boplatsområde. Vid förundersökningen grävdes 56 schakt och i flertalet framkom anläggningar eller kulturlager. Anläggningarna bestod av härdar/kokgropar, brunnar, 1 härd och 1 grop. Kulturlagren var mest intakt och fyndbärande i områdets N-del. Fynd av slagen flinta, keramik, br lera och kvarts påträffades. Flinta var mestadels av grov typ, bestående av stycken med tillhuggning, avslag med retush och avslag. Generell kan flintan dateras till metallåldertyp. Keramiken var anonym ser närmast ut att vara av järnålderstyp. Ett C14 prov daterades till 2420 BP, kalibrerat värde.
Tillägg dnr: 321-3717-2004: Vid arkeologisk utredning år 2003-2004 påträffades 1 stolphål och fynd av 10 flintavslag, 4 brända flintor, 1 kvartsavslag och skörbränd sten, främst i områdets NÖ del, där boplatsens utbredning utökades.
Tillägg dnr 321-377-2008: Vid arkeologisk förundersökning år 1998 i områdets N del påträffades inom en yta av ca 30x15 m (ÖNÖ-VSV) 1 härd och kulturlager. I härden fanns rikligt med kolbitar samt en större mängd keramik. Keramiken var troligen från ett och samma kärl, den daterades till sen bronsålder/tidig järnålder. Även fynd av flinta och bränd lera framkom.

Björlanda 459
Boplats, delundersökt, ca 360x150 (NÖ-SV), bestående av 1 boplatsgrop, 3 gropar, 2 stenpackningar och kulturlager. Fynd av keramik, bränd lera och flintavslag. Keramiken var grovmagrad. Kolprov från en av groparna och från kulturlagret 14C-daterades till 2020-1760 f.Kr. samt 2200-1970 f.Kr. (2 Sigma). Påträffad i samband med arkeologisk utredning år 2002. Ca 40 m Ö-SÖ härom är ytterligare en boplats, Björlanda 459:2. (RAÄ dnr 326-1660-2003)
- - Tillägg dnr 321-4381-2004: Vid arkeologisk utredning etapp 2 år 2002 påträffades 2 anläggningar i form av boplatsgropar?. Fynd av flinta (5 redskap, 3 avslag med retusch, 2 kärnor, 17 avslag samt 20 bitar övrig flinta), keramik och kol.
- - Tillägg dnr 321-4380-2004: Vid arkeologisk förundersökning år 2002 Ö om Sörredsvägen i områdets S delar, inför anläggande av naturgasledning, påträffades 3 gropar, 2 stenpackningar och kulturlager. Groparna var 0,9-1,3x0,8 m st och 0,15-0,2 m dj. Stenpackningarna var 1,6x0,7 m st resp. 4x2 m, av ca 0,1-0,4 m st stenar. Kulturlagret var ca 0,2 m tj. Fynd av keramik, bränd lera och flintavslag. Keramiken var grovmagrad. Kolprover från en av groparna och från kulturlagret 14C-daterades till 2020-1760 f.Kr. samt 2200-1970 f.Kr. (2 Sigma).
- - Tillägg dnr 321-40-2010: Med anledning av att luftburen ledningsnät skulle omläggas till markbundet utfördes en arkeologisk förundersökning i form av schaktövervakning V om Sörredsvägen i boplatsens N del. Inget av arkeologiskt eller antikvariskt intresse påträffades.

Björlanda Raä 374
Boplats, delundersökt, ca 120x30x60 m (NÖ-SV) men kan fortsätta utanför markerat område i alla riktningar. Tidigare fynd av redskap, skärvor av flinta.
Revideringsinventering 1989: Området är starkt gräsbeväxt och inga besiktningar kan göras vid inventeringen 1989.
Tillägg dnr 321-4450-2000. Vid arkeologisk förundersökning 1992 och 1993 inom en ca 70x30 m (NNÖ-SSV) stort område påträffades enstaka flintredskap och 42 flintavslag.
Tillägg dnr 321-4055-2008: Vid arkeologisk förundersökning år 2007 ca 10 m Ö om boplatsens NÖ del påträffades ett kulturlager och två anläggningar. Den ena var ett förhistoriskt stolphål, 0,6 m diam och 0,5 m dj. Direkt SV om stolphålet fanns ytterligare en grop. Fynd av flintavslag och 1 mynningsskärva av keramik. Anläggningarna tillhör den gårdsmiljö som undersöktes år 2006 som daterades till romersk järnålder.

Björlings i Färnäs

Björnstorp

Björs i Stene

Björsjöås
Late Holocene deposits.

Blankeberg

Bleckos i Röjeråsen

Bleckstuggu Danielsgården i Almbergsbjörken

Blekingegården

Blomstugan i Lindbodarna

Blomtorpet i Hara

Blomøy
Lateglacial site, not published in detail.

BMR 3054 Vestre Indlæg

Boarp

Bobergs i Nyhyttan

Bobergska gården

Bodarps kyrka

Boddas bönhus

Bois i Biskopsbyn

Boliden
Organic sediments beneath till, probably Weichselian, but could be older.

Bollbacken

Bollerups kyrka

Bollnäs
"Interglacial" sediments.

Bomsarvet

Bond Hans i Tallhed

Bonderups kyrka

Bondes gård i Sundbornsbyn

Bondoll i Ersholen

Bondrumsgården

Bonäs

Boqvistudden

Borgarhuset

Borgeby

Borgeby kyrka

Borgholm

Borgholms stadsmuseum

Borgmästargården

Borgsjö 165:1

Borgsjö Raä 165
By/gårdstomt, 270x150 m (NV-SÖ), bestående av 6 husgrunder, varav 1 med spismursrest, 1 källargrund, ett 30-tal röjningsrösen, röjda ytor, diken och terrasskanter.
Tillägg dnr 321-1651-2004: I samband med ett forskningsprojekt undersöktes flera ytor runt den sk rökstugan samt i anslutning till 2 odlingsrösen. 1 mörkfärgning/kulturlagerrest och 1 avfallsgrop påträffades. Fynd av keramik, täljsten, flinta, järn, kritpipor, br. lera.
Tillägg dnr 321-3263-2005: Vid arkeologisk forskningsgrävning år 2004 framkom brandrester som visade på att boningshuset har brunnit. Pollenanalyser visade att initialt odlades råg för att senare ersättas med korn. C14-datering av pollenprov gav 210±40 BP, AD 1630-1820 (kalibrerad) vilket inte räknas som ett tillfredställande resultat. Fynd av bränd och obränd lera, brända och obrända ben, keramik i form av glaserat rödgods, smält fönsterglas, hyskor, järnföremål, flinta, kvarts, kritpipor, blykulor, fragment av täljstensgryta samt fragment av slipsten och bryne.
Tillägg dnr 321-1503-2006: Vid arkeologisk forskningsgrävning år 2005 undersöktes det vid sjön belägna röset, vilket är en rösugn, 3x3 m st, belägen i Ö delen av husgrund. Med största sannolikhet är lämningen identisk med det hus som avbildas på 1639 års karta. Fynd av brända och obrända ben, bränd lera, järnspik, kvarts, kvartsit, flinta och keramik.
Tillägg dnr 321-308-2008: Vid arkeologisk undersökning 2006 påvisades resterna efter vad som tolkats som en bastuugn. I anslutning till den fanns mängder av skörbränd sten. Orientering av rösugnen och bastuugnen, samt bastuugnens litenhet gör det troligt att de ingått i två olika byggnader. Rian/torkbastuns storlek har av terrassen att döma högst varit 7 x 5 m. Byggnaderna har troligen varit timrade men något spår av stensyll finns inte, så timret har troligen legat direkt på backen eller på ett lager av näver. Ben av nöt, älg, får/get och gris visar att man konsumerat en del kött i byggnaden. En del keramik påträffades också. Boningshuset är endast delundersökt på grund av att projektet inte pågick i den omfattning som planerats.

Borntorp

Bosarp

Bosebo kyrka

Bothnia lina JP 62B/62:11

Bothnia line JP 22A

Bothnia line JP 22C

Bothnia line JP 22D

Bothnia line JP 31A

Bothnia line JP 31B

Bothnia line JP 31D

Bothnia line JP 31E

Bothnia line JP 31F

Bothnia line JP 31G

Bothnia line JP 31H

Bothnia line JP 31I

Bothnia line jp 31J1

Bothnia line JP 31J2

Bothnia line JP 31J3

Bothnia line JP 31J4

Bothnia line JP 31K

Bothnia line JP 32B

Bothnia line JP 32C

Bothnia line JP 32D

Bothnia line JP 32E

Bothnia line JP 32F

Bothnia line JP 32G

Bothnia line JP 32H

Bothnia line JP 62A/62:17

Bothnia line JP 71A1/71:31

Bothnia line JP 71A2/71:29

Bothnia line JP 71B

Bothnia line JP 71C1/71:24

Bothnia line JP 71D/71:17

Bothnia line JP 71E/71:14

Bothnia line JP 71F1

Bothnia line JP 71F2/71:12

Bothnia line JP 71G/71:1

Bothnia line JP 72A/72:1

Bothnia line JP 72B/73:26

Bothnia line JP 72C/72:2

Bothnia line JP 72E

Bothnia line JP 72F1

Bothnia line JP 72G1

Bothnia line JP 72G2

Bothnia line JP 72H

Bothnia line JP 72I

Bothnia line JP 72J

Bothnia line JP 73A

Bothnia line JP 73C

Bothnia line JP 73F

Bothnia line JP 73G

Bothnia line JP 73J

Bothnia line JP 73K

Bothnia line JP 73L

Bothnia line JP 75A/75:7

Bothnia line JP 75B1

Bothnia line JP 75B2

Bothnia line JP 75C1/75:2

Bothnia line JP 75C2

Bothnia line JP 75D/75:3

Botkyrka kyrka

Bottna kyrka

Brahekyrkan

Brandstorps kyrka

Brattbergstorpet

Breareds kyrka

Bredsätra kyrka

Bremerska gården

Brevik kyrka

Bricken

Bringsvær

Bro kyrka

Bro Raä 195:1
Boplats, delundersökt, ca 100x50-70 m (NNV-SSÖ). I NV delen avboplatsen är troligen fyndplatsen för de sk. stångenäskraniernavilka togs tillvara av A.E Holmberg år 1843. Delar av boplatsenundersöktes åren 1989 och 1990 av UV-Väst, se rapport ATA dnr430-5697-1996.

Broarps gästgiveri

Brogård

Broläggning Rickeby

Bromma kyrka

Broåsen

Brudager Cemetery

Brudager Settlement

Bruksgatan

Brumunddal
Early Weichselian peat sealed beneath till.

Brunflo kastal

Brunnby kyrka

Brunsta gård

Bryggen

Bryktgard i Axi

Brynje

Brämöns kapell

Brönnestads kyrka

Budasmyren Nusnäs

Bullas i Östnor

Bunkeflo 68

Bureå Raä 11

Bureå Raä 128

Burge

Burlöv 20C

Burlövs gamla kyrka

Burmeisterska huset

Burs kyrka

Burträsk Raä 52

Byberget

Bysjön
Lateglacial - Early Holocene tufa by lake.

Byss Hans i Oljonsbyn

Bäckaby gamla kyrka

Bäckby

Bäckegården i Västra Utsjö

Bäl kyrka

Bälinge kyrka

Bärsta

Bårabygd

Båthus Laknäs Zorns gammelgård

Båthus Nusnäs Zorns gammelgård

Båthus Öje Zorns gammelgård

Båtsberg

Böösgården i Åselby

Carlshögen

Charlottendal

Citytunnelprojektet delområde 1

Citytunnelprojektet delområde 2

Citytunnelprojektet delområde 3

Citytunnelprojektet delområde Hotelltomten

Citytunnelprojektet delområdet Vintrie IP
Part of Citytunnelprojektet

Copenhagen
Interglacial deposits of MIS 7.

Cramérska huset

Dagstorp (SU 17)

Dagstorp (SU 21)

Dagstorp 16:1

Dahlbergsladan Skamhed

Dahlgrens i Nedre Gärdsjö

Dahlström i Sölvsved

Dahlströms i Vallavallen

Dahlströmska huset

Dalby

Dalby kungsgård

Dalby kyrka

Dalskarlstorp

Dalänger i Öster-Svartåsen

Dammen Raä 195:1

Daniel Pers i Nedre Gärdsjö

Danielssons i Pålgård

Danmarksby

Danshyttan

Danskladan i Södra Kättbo

Darsgärde

Deckers i Kyrkbyn

Deset Knubben

Dikmanska gården

Djurgårdsbrunn

Djurgårdsbrunnsvägen

Djursnäs säteri

Dragby

Drottningholm

Drottningholms slott

Drändj-gard i Färnäs

Dubbelbod i Laxvadet

Dubbelhärbre Kråkberg

Dädesjö gamla kyrka

Dörby kyrka

Dösjebro (SU 19)

Dössgården i Fudal

Edestads kyrka

Edshults herrgård

Edsåsen

Edvin Jannes i Kyrkbyn Boda

Edåsa kyrka

Eftra Raä 110

Egelygård

Eggeby bytomt

Egnelius i Östra Pålgård

Egtved
probably associated with flowers of Achillea in Bronze Age female burial of 1370 BC.

Eidanger Prestegård

Eigebakken
Lateglacial site, not published in detail. Paus provides a pollen diagram for the site.

Ejby Brickworks
Lateglacial clay.

Eke kyrka

Ekebo

Ekeby

Ekeby kyrka

Ekelunda

Eklundshov

Eknäs

Ektorpet

Ekö

Eldhus Fageråsen

Eldhus Selja

Eliasgården i Tasbäck

Elinelund
Holocene peat.

Em's herrgård

Emilsson i Tand

Empohultet
Organic silt beneath 4m of diamicton and sand.

Endletvatn
mid-Weichselian sediments dated by 14C to 12-18,000 BP, part of a continuous sequence. At a depth of 7-10m rich in fragment of chironomids, incl Corycera ambigua, Cladocera and mites.

Engelsbergs herrgård

Enköping 26:1

Enån Färnäs

Enånger Raä 145
Settlement site. Quartz and ceramics have been found on site.

Enånger Raä 146
Ironmaking site.

Erik Hanssons i Sanna

Erik Ingels i Ovanmyra

Erik Karlströms i Nedre Gärdsjö

Erik Laggar i Änderåsen

Erik-Anders i Vallsbo

Eriksbergs gamla kyrka

Erikskulle

Erikssons i Bräcke

Erikssons i Norrböle

Erikssons i Orrviken

Eriksöre

Erskpers i Vängsbo

Erstavik

Esbjerg
Holocene and Lateglacial submarine deposits.

Eskilstuna 554:1

Eslövs Mosse
Late Glacial deposits.

Etelhems kyrka

Eura Ä Karäjämäki

Evertsberg
Holocene peat

Fagervik

Fahlströmsta loftboden

Fakse Bugt

Falköping Raä 3

Fallebo gård

Falsterbo 15:1

Falsterbo kyrka

Falun
Medieval deposits.

Falun Raä 68

Farhults kyrka

Farstorp

Farstorps församlingshem

Femsølyng
Lateglacial and Holocene peat succession examined by Henriksen. Identifications of carabids confirmed by Lindroth.

Finja kyrka

Finntorp

Fiskgårdarna i Noret

Fivelstad kyrka

Fjellskäfte säteri

Fjällsta

Fjärdmans i Övre Gärdsjö

Fjärås 486

Fjärås Raä 499

Fjärås Raä 504

Fleninge 75:2

Flensburgska gården

Fleringe kyrka

Flint Johans i Gruddbo

Flistads kyrka

Flivik

Flyndehage

Flädie 9:4

Flöxhult säteri

Foderbod Fudal Zorns gammelgård

Foderbod i Selbäck

Foderbod Kansbol

Follingbo kyrka

Fornminnesgården

Fors Raä 125

Fors Raä 143

Forsa
Forsa is a Swedish Iron Age settlement (adjacent to Raä 99) including at least four graves (one mound and three stone settings) and four constructions interpreted as houses. Dating: Swedish Late Roman Iron Age and 400-600 AD.

Forshems kyrka

Forshälla Raä 140

Forshälla Raä 360
settlement site

Forskningsparken, Huddinge
Boplatsområde, 130x50 m (ÖNÖ-VSV). Vid särskild undersökning år 2000 - 2001 av den N delen påträffades 4 härdar, 6 skärvstenskoncentrationer och 616 fynd, f f a av kvarts, men även sandsten, grönsten, skiffer och kvartsit samt 1 bränt lerfragment. 14C-datering: ca 5600 - 5000 f. Kr., d v s mellanmesolitikum och eventuellt övergången till senmesolitikum. (RAÄ dnr 321-1763-2004). - - Tillägg dnr 321-1764-2004: Vid särskild undersökning år 2001 av den S delen påträffades 33 anläggningar, i huvudsak stolphål, gropar och kulturlager, skärvsten samt 1639 fynd, varav 1619 bestod av kvarts, bl a 6 skrapor, övriga av grönsten, bl a 4 yxor, sandsten, granit, porfyr och flinta. Tre stoplhål 14C. daterades till medeltid. Fynden daterades till mesolitikum.

Forssa kyrka

Forsvik

Fosie

Foss 173
Grav- och boplatsområde, ca 150x25-35 m (Ö-V). Vid särskild undersökning år 2004 i områdets Ö del undersöktes 14 stensättningar, 1 flatmarksgrav, 1 område med smideslämningar samt boplatslämningar.
Tre av stensättningarna hade begravningar och har anlagts under förromersk- och romersk järnålder.
Området med smideslämningar bestod av en ässja och två stenpackningar från vendel- och vikingatid.
Boplatslämningarna bestod av en stenpackning, två gropar och ett stolphål som utgör resterna av en konstruktion, möjligen rester av en byggnad, från äldre bronsålder.
Över ytan fanns ett flintmaterial utspritt som möjligen kan vara mesolitiskt. (RAÄ dnr 321-4195-2009).
Se Skannat dokument under Referenser för uppgifter som har registrerats vid Fornminnesregistret före FMIS införande.

Foss 217
Område med fossil åkermark, delundersökt, ca 270x90 m (NV-SÖ), bestående av minst 37 röjningsrösen, minst 12 åkerhak, minst 11 terrasskanter, 4 jord-/stenvallar (tidigare registrerad som Foss 464), 1 grop, 1 jordkällare (Foss 463) och 1 stengärdesgård. Området har en okänd fortsättning mot V och SÖ.

Gravfält, 50x20 m (ÖNÖ-VSV), undersökt och borttaget år 2004, bestående av 17 stensättningar och 12 andra anläggningar.
Gravformerna utgordes av runda och ovala stensättningar. En rektangulär stensättning låg även i gravfältets S del. Gravarna visad stor variation i storlek, från knappt meterstora till mer än 10 meter tvärs över. Endast en gravgömma påträffades, de övriga gravarna var "grav utan begravning". Tre gravar C14-daterades.
Övriga anläggningar bestod av 2 härdar, 1 kokgrop, 2 stolphål, 2 gropar och 5 lager med sot och kol. Dessa är inte rester av t.ex. en tillfällig bosättning på platsen, utan hör snarast samman med gravfältet och vittnar om aktiviteter som företagits på platsen i direkt anslutning till stensättningarna. 716 fynd, fördelade på 75 ben; 1 bergartsavlag; 4 bergart med slipad yta; 60 flintor, varav 46 avslag, 3 kärnor, 1 mejsel, 2 skrapor, 1 spån och 7 övrig flinta; 2 kvartsavslag; 11 kvartsitavslag; 2 kvartsitkärnor; 3 slagna kvartsitbitar och 7 hartsbitar.
Nio C14-dateringar: Grop, 2245±45 BP (okalibrerad), 400-200 f. Kr. (kal. 1 sigma), förromersk järnålder; Härd, 2175±45 BP (okalibrerad), 360-160 f. Kr. (kal. 1 sigma), förromersk järnålder; Kokgrop, 3020±45 BP (okalibrerad), 1380-1130 f. Kr. (kal. 1 sigma), äldre bronsålder; Sot- och kollager, 3515±45 BP (okalibrerad), 1890-1740 f. Kr.(kal. 1 sigma), senneolitikum - äldre bronsålder; Sot- och kollager, 465±45 BP (okalibrerad), 1410-1470 e. Kr. (kal. 1 sigma), högmedeltid - efterreformatorisk tid; Sot- och kollager, 4185±60 BP (okalibrerad), 2890-2670 f. Kr. (kal. 1 sigma), mellanneolitisk tid; Sot- och kollager, 6925±70 BP (okalibrerad), 5880-5720 f. Kr. (kal. 1 sigma), mesolitikum; Sot- och kollager, 3230±40 BP (okalibrerad), 1525-1435 f. Kr. (kal. 1 sigma), äldre bronsålder, och Stolphål, 2020±60 BP (okalibrerad), 100 f. Kr.-60 e. Kr. (kal. 1 sigma), förromersk järnålder - romersk järnålder.
Vid undersökningen påträffades även en sten med ristning, Raä nr 449.
Gravarna:
Stensättning (1), halvcirkelformad, 12x8 m, med mittsten, C14-daterad till 2340±40 BP (okalibrerat), 410-260 f. Kr. (kal. 1 sigma), förromersk järnålder.
Stensättning (2), rund, 3,8x3,3 m, med inre stencirkel.
Stensättning (3), oval, 5,5x4 m.
Stensättning (4), oval, 3,2x2,6 m, med kantkedja.
Stensättning (5), oval, 3,4x2,8 m, med inre stencirkel och kantkedja.
Stensättning (6), oval, 3,5x2,5 m.
Stensättning (7), oval, 3,3x2,7 m.
Stensättning (8), oval, 6x4,7 m, med kantställda stenar och stenrad.
Stensättning (9), rund, 7x6 m, med kantställd sten och stenrad.
Stensättning (10), oval, 4,1x3,2 m.
Stensättning (11), oval, 2,7x2,15 m, med kantkedja, gravgömma i form av brandlager, C14-daterad till 2385±45 BP (okalibrerat), 760-390 f. Kr. (kal. 1 sigma), yngre bronsålder -förromersk järnålder.
Stensättning (12), rektangulär, 4,7x2 m.
Stensättning (13), rund, 1,3 m diam.
Stensättning (14), rund, 6,5 m diam, med kantkedja, mittsten och rest sten, C14-daterad till 340±35 BP (okalibrerad), 1490-1640 e. Kr. (kal. 1 sigma), senmedeltida - efterreformatorisk tid, recent?
Stensättning (15), oval, 3,9x2,7 m, med gles kantkedja(?).
Stensättning (16), oval, 1,6x1,25 m, med kantställd sten.
Stensättning (17), rund, 1,6 m diam, med kantkedja(?).
Äldre beskrivning:
Boplats, ca 25x20 m (Ö-V). Inom ovan angivet område påträffades vid en år 2001 utförd utredning skärvstenar och keramik av bronsålderstyp.
Dnr 321-4306-2003: Bohusläns museum och UV-väst utförde en arkeologisk förundersökning 2003 inom boplatsen. Sex schakt grävdes, en grop med sotig fyllning och skålformad genomskärning framkom. Fynd av sex bitar keramik, ett flintavslag och två splitter påträffades. C14-datering av matskorpa på keramiken ger en datering till 410-360 f. Kr.

Foss Raä 166
Gravfält, delundersökt, 90x30-80 m (ÖSÖ-VNV), bestående av ca 7 fornlämningar. Dessa utgörs av 2 runda högar, 2 ovala högar, minst 3 runda stensättningar och 1 flatmarksgrav.
En av högarna är 20 m diam och intill 2 m h. Den är lagd över en uppstickande bergklack på gravfältets högsta punkt vilket delvis ger den en skenbar höjd. Den andra är 9 m diam och 0,7 m h.
De ovala högarna är 16x5-8 m (närmast N-S) och 0,3-0,4 m h. I ytan enstaka stenar, 0,2-0,6 m st. Den största har en flack stensättningsliknande profil.
Stensättningarna är 5-6 m diam och 0,2-0,3 m h. Övertorvade med i något fall enstaka stenar i ytan, 0,2-0,3 m st. Ytterligare stensättningar kan finnas då besiktningen delvis försvåras av vegetationen.
Revideringsinventeringen 1990: Besiktade/BJ.
- - Tillägg dnr 321-380-2005: Vid arkeologisk förundersökning år 2001 påträffades brända ben, keramik och en flatmarksgrav. Keramiken kan grovt dateras till förromersk järnålder. Kol från flatmarksgraven C14-daterat till 2130±40 BP, äldre järnålder.

Foss Raä 440
Boplats, undersökt och borttagen. På platsen påträffades anläggningar, stolphål, härdar och fyndmaterial av flinta, kvarts och bergart. Området är föremål för exploatering i samband med utbyggnad av E6 genom Bohuslän. (Dnr 326-2590-2004).
Tillägg: Dnr 321-1940-2006, Arkeologisk slutundersökning, gav fynd som kulturlager och flertal anläggningar som gropar, stolphål, härdar och kokgropar. Endast 4 procent inom tre delområden undersöktes, resten (96 procent) banades helt enkelt bort. Fyndmaterialet bestod av flinta, keramik och något lite bergart. Datering från neolitisk tid.
- - Tillägg dnr 321-380-2005: Vid arkeologisk förundersökning år 2002 påträffades 1 härd, 10 stolphål och 1 skärvstenskoncentration. Fynd av kulturlager, flinta, såväl kärnor och spån samt skrapor; kvarts; kvartsit och annan bergart. Fynden har neolitisk karaktär.

Framgården i Nederhögen

Fredriksberg 13D

Fredriksberg 13E

Fresta 87:3
Gravfält, ca 80x50-70 m (NNÖ-SSV) bestående av ca 25 runda stensättningar, 3-7 m diam och 0,20--0,40 m h. Några har kantkedja av i allmänhet 0,5-1 m stora stenar. De som ha kantkedja äro ej eller endast delvis övertorvade. Övriga övertorvade. Gravfältet skadat genom gammal odling och stentäkt. Enstaka fornlämningar har mittblock,1-1,5 m st. I Ö delen är odlingssten uppkörd. Gravfältet begränsas i sin Ö-N-NV del av en stensträng.

Friggestad

Fristad

Fröjden

Fröjel 380

Fröken Löfgrens gård

Frösö kyrka

Frövifors bruksherrgård

Fudalboden Zorns gammelgård

Fudalfähus Zorns gammelgård

Fulltofta

Fulltofta kyrka

Fullösa kyrka

Furingstads kyrka

Fäbohagen

Fähus Bomansberg

Färjolles i Måga

Färlöv

Färlövs kyrka

Fågelsjö

Fåglarp

Fåröarna

Föllingsö säteri

Föra

Församlingshemmet

Gagnef gamla prästgård

Gamla Apoteket

Gamla byvägen

Gamla hamnen på Enholmen

Gamla Linköping

Gamla prästgården

Gamla rådhuset

Gamla Uppsala

Gamla Viker

Gamleby 450:1

Gammelgarn kastal

Gammelgarn kyrka

Gammelgården i Fluren

Gammelhemmet
Late Holocene sequence in small bog.

Gammelstad, Luleå

Garde kyrka

Gathenhielmska huset

Genarps kyrka

Gene

Getinge Raä 93

Getladan i Östanhol

Gimo Herrgård

Gisselås

Glabro

Gladhammar 155:1

Gladhammar 277:1

Glemminge

Glimmingehus

Glädjen

Gläntan

Glömminge prästgård

Godøy
Lateglacial (Allerod) peat
Note: Helophorus sp = ?sibiricus
Mycetoporus = cf. monticola Fowl.
Note: Lemdahl (2000) includes Agabus bipustulatus and A. arcticus.

Goteborg
From the wreck of the Swedish East Indiaman Goteborg, sunk inward bound in 1745, only 900m from its home port.
No full quantified list.

Gothem kyrka

Gothenburg
Insects identified from 17-18th C archaeological deposits in the town. Only sp level identifications included. A composite list with no contextual information.

Gotska Sandön

Granbacken i Bagghyttan

Grangärdes-Hästberg

Granhults kyrka

Grannas i Färnäs

Grevbäcks kyrka

Grevie 363

Grevie 365

Grimeton k:a

Grimmatorpet

Grimsta

Grindstu

Grisskär

Grisslehamn

Grums Raä 41:1

Grundskatan

Grundsunda Raä 121

Grundsunda Raä 126

Grundsunda Raä 30

Gruvris i Gulleråsen

Gryagervej

Gryt 4:2

Gräne

Grävsten herrgård

Gråfjell lokal Jfp.

Grönhult

Grönsö gård

Grönås

Grötlingbo 258:1

Gualöv

Gualöv 24

Gubbänget i Delsbo

Gudme

Gudme great hall

Guldrupe kyrka

Gullo Lars i Höjen

Gumdes i Näset

Gunnarskog Raä 595

Gunnarsrød 6

Guomojávrrit

Gustavs Torg

Gällstaö Gård

Gärdsjölindorna i Nedre Gärdsjö

Gärdslösa kyrka

Gärdslöv
Holocene peat, 'Trapa gyttja'

Gärdås

Gästgivaregården i Grådö

Gävle Raä 303

Gålarmora

Gårdby 81

Gården Berget i Backen

Gåsinge-Dillnäs Raä 94
Heap of fire-cracked stones 10 m diam and 0,7 m high.

Gödelövs kyrka

Gödåker

Gökhem 71

Gökhem 78

Gökhems kyrka

Göran Nygårds i Nedre Gärdsjö

Göranstorp

Göras i Ede

Göta kanal, hamnen

Göteborg Raä 218

Göteborg Raä 365

Göteborg Raä 66

Götene kyrka

Götene Raä 52

Göteve kyrka

Haapajärvi: Haga
Holocene deposit.

Haapajärvi: Piipsanneva

Hackås kyrka

Hagaloftet i Rissätra

Hagalund

Hagaparken

Hagby kyrka

Hagebyhöga kyrka

Hagen i Gällö

Hagen, Bäve

Hagshult 29:1

Hagshult kyrka

Hagströms i Norrböle

Hagverksmo

Hakarps kyrka

Hall i Byom

Hall kyrka

Halla kyrka, Gotland

Halla kyrka, Nyköping

Hallagård, Stomma kulle

Hallarum

Hallen

Hallens kyrka

Hallingebergs kyrka

Halls fiskeläge

Hallstorps kyrka

Hallunda

Halmstad
Late 15-17th C urban deposits.
See also separate unquantified list in Andersson (1999) and single spp (Blaps lethifera & Geotrupes mutator) in Andersson (1998; 1995).

Halmstad Raä 44

Halmstads slott

Halvarssons i Hammarbyn

Hammarlunda kyrka

Hamnparken

Hamre

Handog

Haneberg

Haneberg säteri

Hanmora gård

Hansanders i Sundsjöåsen

Hansbacks i Näset

Hanö
Early Holocene submarine peats in Baltic.
Samples from -15m to -7m.

Hareskoven
Single specimen from oak from bog.

Harnosand
Early Weichselian interstadial gyttja sealed beneath 5m of till.
Also cf. Geodromicus nigrita

Harplinge 151

Harplinge 155

Harpsund

Hassle Bösarp
Holocene peat.

Hasslösa

Hasslöv Raä 86

Havor Cemetery

Havor Fort

Hebbeska huset

Heda hembygdsgård

Hedeskoga kyrka

Hedesunda Raä 113

Hedningaladan Perlars i Ribbåsen

Hedninghuset Erkasjers i Idbäck

Hedningsgärdet

Hejde kyrka

Helgeandsholmen

Helgelsens gård

Helgö

Heliga Kors Kyrka

Hellerö

Hellum

Hellvi kyrka

Helsingborg 226:1

Helsingborg 252

Helsingborg 42:1

Helsinge

Hemavan
Early-mid Holocene peat sequence from lake eroded bog.

Hembygdsgården

Hemse kyrka

Henriksson i Tångeråsen

Herning
Interglacial 'Riss-Würm' deposit, Early Weichselian stadial, Stage 5d?

Herrestad kyrka

Herrestad Raä 14
Grave field

Herrökna gård

Hessensteinska huset

Hester gamla gästgiveri

Hill

Hilleröd NFH A2039

Himlingöje

Hirvijärvi
Peat layer beneath 5m of till.

Hirvineva (Oulais)

Hjelms bod

Hjortgården i Lenåsen

Hjortsberga kyrka

Hjulberga 1

Hjulberga 2

Hjältanstorp

Hofterups kyrka

Hogdal 443

Sites added together, because it is not possible to separate the samples. Coordinates for Hogdal 445.

Hogstorp
Fram land (gårdstomt) and a settlement site with cultural layers, cooking pits, layers, trenches. post holes, flint findings etc.

Hogstorp 327:1

Holländarhuset

Holmen

Horns kyrka

Hossmo kyrka

Hovdala slott

Hovs kyrka

Hubbo

Hucksjöåsen

Huddunge 252

Hulevik

Hulterstads kyrka

Hults gård

Hults kulla

Hults kyrka

Hune hall/Arlösa

Hunneberget

Hunnebergsgatan

Hunnebergsgatan 30A

Husarö

Husby
Glanshammar 220; Glanshammar 219; Glanshammar 218; Glanshammar 33

Husby

Husby, Ingjaldshögen

Husie bog

Hyggby

Hyllie 106

Hyllie 149

Hyllie 155
Area and site included in the Citytunnelprojektet connected to Öresundsförbindelsen. Coordinates unknown for now.

Hylteberga
Holocene peat.

Häglinge

Häglinge kyrka

Häljaryd

Hällby

Hälleberget A

Hällekind 1636
Boplats, delundersökt, ca 80x40 m (N-S), vid arkeologisk utredning 2004 (Dnr 321-1705-2005), påträffades i schakt, en mellanneolitisk spånpilspets av B-typ, ett kärnfragment, flera avslag samt splitter av flinta och ett kvartsavslag.
Tillägg dnr 321-1082-2006: Vid arkeologisk förundersökning år 2005 påträffades i schakt 1 kärna, avslag, splitter och spån av flinta samt slagen kvarts. Dessa fynd tyder på en datering till mellanneolitikum.

Hällekind 1639
Boplats, delundersökt, ca 90x30 m (NNÖ-SSV), bestående av 1 härd och fynd av tvärpilspets, 1 mikrospån samt övrigt slagen och svallad flinta och bergartsavslag. Kol från härden 14C-daterades till 2145 +/- 50 BP.
Vid arkeologisk utredning år 2004 (Dnr 321-1705-2005), påträffades i schakt kärn- och spånfragment, retuscherade avslag, splitter samt övrig slagen flinta samt ett porfyravslag.
Tilägg dnr 321-1082-2006: Vid arkeologisk förundersökning år 2005 påträffades en trolig härd, 0,6 m diam och 0,12 m dj. Fynd av 1 tvärpilspets, 1 mikrospån samt övrigt slagen och svallad flinta samt bergartsavslag. Mikrospånet och tvärpilspetsen daterar boplatsen till slutet av mesolitikum eller början av neolitikum. Kol från härden 14C-daterades till 2145 +/- 50 BP.

Härads kyrka

Härbre Färnästjärn

Härbre Gopshus

Härbre Gopsmorsgård

Härbre i Färnäs

Härbre i Kallmora

Härbre i Öna

Härbre i Östäng

Härbre Nusnäs

Härbre Vika

Härbre Västerberg

Härlarsloftet från Idbäck

Härlövs kyrka

Härnevi kyrka

Härnösand Raä 1

Härnösand Raä 119

Hässeldala Port
Lateglacial to early Holocene sequence from peat cores.
Full list in unpubl. PhD thesis.

Hästholmen

Häverö kyrka

Håby 6:1

Håby Raä 4:1

Håga

Håkulls Mosse, Kullaberg
Kullen Peninsula, see also Björkeröds mosse.

Hållbus i Selbäck

Hållgården Kulåra

Hålta Raä 130

Hårsbäck Sör

Högom

Högom grav 4?
Grave mound 4 (originally ca 40 meters in diameter, ca 5.5 meters high) was examined in 1956. It concists of a soil mantle without burial cairn. In the center, however, there was a cultural layer (4.8 meters in diameter, 1.2 meters high). The cultural layer was coated with ”ritual” ard marks. A house ground was also found in the mound's N-E part. The monument defined as a rich kettle-grave due to the burnt remains in the primary grave, dated 350-450 AD. The monument also contained a secondary burial dated the Great Migration Era.
Gravfält, ca 240x80 m (NV-SÖ), bestående av 10 fornlämningar. Dessa utgörs av 10 högar.
Högarna är 5-40 m i diam och 0,3-5 m h. 4 av högarna är 30-40 m i diam, de övriga 5-15 m i diam.
Hela gravfältet är nu restaurerat. Det hade tidigare omfattande skador och var bebyggt. Dessa omständigheter försvårar bedömningen. Vid 1964 års inventering beskrevs 11 högar varav 1 osäker.
5 av högarna är undersökta, 3 storhögar och 2 mindre högar. Undersökningarna företogs 1949-50 av D. Selling och S. Jansson, 1954 av B. Ambrosiani, 1956 av M. Biörnstaa, 1960 av R. Petré och 1984 av P. Ramqvist. Rapporter föreligger från Biörnstaa och Petrés grävningar.
1949 påträffades stormansgraven, en kammargrav med rik personlig utrustning, full vapenutrustning, sadlar, bronskittel, bronsfat, glasbägare, lerkärl och träkärl.
1956 påträffades årderspår, kulturlagerrester av hus samt 2 gravar med fynd av brända ben, kam, nål, sked och fragment av bronsföremål. En av gravarna var en kittelgrav.
1960 påträffades brända ben, kulturlager och rester av hus, 20-24 m l med spår av väggsyllar och flätverk.
1984 påträffades kulturlager med fynd av bränd lera, brända ben, fragment av vävtyngd och järnfragment, kolgropar och stolphål. Tidigare har även degel och gjutformsfragment påträffats.
Området har fosfatkarterats och ett område med förhöjda fosfatvärden har påvisats SV om den näst N belägna högen. Detta område utgör ett troligt boplatsläge.
Området är skyltat.
Svensk text från FMIS

Högs kyrka

Högsjö gård

Höje

Hönstorp

Hörja kyrka

Hörnsjöfors

Hörsne kyrka

Hötofta

Idre Raä 14

Igelsfors

Ignaberga gamla kyrka

Ii Hamina
Material from late medieval grave.

Ilmola
Originally identified by Poppius.

Ilnestorp

Ingatorp

Ingbergs i Laknäs

Ingelsta

Ingelstorp 14

Ingelstorp 8

Ingelstorp: Cemetery 2

Ingelstorp: Cemetery 4

Ingelstorp: Granhill

Ingestorp övre

Ingoy
Post-medieval farm mound.

Ire

Ivarshärbret från Utsälje

Ivetofta

Jacob Nickelsens hus

Jan-Mats i Åsmundshyttan

Janngården Änderåsen

Janssongården

Jedeurska huset

John Bixbo i Bye

Johnssons i Bergsbyn

Jon Backs i Nedre Gärdsjö

Jon-Lars i Långhed

Jon-Svens i Ygsbo

Jonasson i Haga

Joners i Homnabo

Jones i Ovanmyra

Jonsson i Skickja

Jontes i Gäle

Jugasgården

Juleboda

Julita gård

Juomajärvi
Early Weichselian peat lens sealed by till.

Juomajärvi 1
20 cm of peat beneath 2.5 m of till.
Full list in Aronsson et al. (1993)

Juteboda

Juurikorpi

Jyderup

Jäder

Jäla kyrka

Järavallen 1
Insects from peat close to Jaravallen 2 - see Lemdahl (1988).
Pollen indicates an Atlantic age.

Järavallen 2 (Skateholm)
Bog adjacent to mesolithic site of Skateholm.
Pollen gives Early Atlantic - Early Sub-Boreal age.

Järna kyrka

Järrestad

Järrestad 45:1

Järrestad SU1

Järrestad SU2

Jönköping 137:1

Jönköping 50:1

Jönköpings regemente

Jönses i Vreta

Jönsson i Dille

Jönsson i Fanbyn

Jönsson i Smedsta

Jönssons i Hara

Jörlanda Raä 184

Kaga kyrka

Kainulasjärvi
Organic silt beneath 3m of till.

Kall Raä 599
Hyttlämning? Boplatsvall? Härd och boplatsgrop m.m.

Kalles i Persbo

Kallsjö
Note: Lindroth has a 'probably' with the Agonum micans identification.

Kallsås 426:1

Kallsås 430:1

Kallurgården

Kalmar 93:1

Kalmar 94:1

Kalmar slottsfjärd

Kalverev
Insects incorporated in tar in joints in hull of a medieval wreck.

Kanaljorden, Söderköping

Kandestederne
Holocene peat and gyttja.

Kansakoulunmäki

Kapellbacken i Amundsböle

Kapitelhuset

Kares, Peres och Sandins i Vikarbyn

Karin Nyréns i Hulån

Karins i Gärde

Karkebo

Karl Pettersson i Röjeråsen

Karleby 57

Karleby Raä 105

Karlquist i Nybo

Karlsfält

Karlskrona

Karlsson i Börön

Karlsson i Edsäng

Karlssons i Hara

Kasin/Ørvik

Kastalen vid Fellingsbro kyrka

Katarina

Katthamra

Kaupang
Single list of spp from features dated to ca. AD 800-950

Kaupang i Skiringssal

Kaustinen
Holocene deposit

Kerola

Kestads kyrka

Killebäckstorp

Kimsundets fiskarvall

Kinnareds kyrka

Kinne-Vedums kyrka

Kisa hotell och konferens

Kista hembygdsgård

Kiukais: Panelia
Holocene 'Late postglacial'.

Kivisillanmäki

Kjerringneset

Kjulaås

Klasgården i Laknäs

Klaus Mortensens hus

Kleva gård

Klintahuset

Klintholm
Mid-Weichselian deposits

Klitten

Klockars i Loka

Klörup-Aggarp

Klösta

Knabstrup Brickworks
Lateglacial clay in brickworks.

Knappsmåla

Knivsta Raä 16
Boplats, undersökt och borttagen, 340x210 m (NNÖ-SSV). Vid arkeologisk undersökning år 1991 påträffades ca 1800 anläggningar, fördelade på 728 stolphål, 494 nedgrävningar, 329 mörkfärgningar, 129 härdar, 52 kokgropar, 33 pinnhål, 7 stenpackningar, 6 sotfläckar, 6 rännor, 5 skärvstensflak, 4 stensamlingar, 3 stenrader, 3 stensyllar, 2 lerklingingsstråk, 2 skärvstenshögar, 2 skärvstenskonsentrationer, 2 vattenhål och 1 brandlager. Anläggningarna bildade bl.a. 18 stolphus, varav 15 treskeppiga, 2 tvåskeppiga och 1 övrigt hus. Det fanns också stolp- och pinnhål som bildade strukturer, bl.a. hägnader, liksom det fanns olika gropsystem. Totalt 8786 fyndposter av olika kategorier, bl.a. brända och obrända ben, ca 2,5 kg; Keramik, knappt 51 kg eller 12037 skärvor, rabbad, slät, glättad, dekorerad mm; flinta, 68 föremål och avslag, bl.a. 2 flathuggna pilspetsar, skrapor, borrar och avslag med retusch; 1 flathuggen kvartsitspets; 30 fynd av kvarts, bl.a. flera stora avslag och kärnor; malsten och överliggare; löpare; knackstenar; glättstenar, 5 fragment av bergartsyxor, bl.a. stridsyxor och skafthålsyxor; 4 glaspärlor och 1 pärla av lerskiffer; harts; 1 skära och 1 armring av brons; lerklining; magrad lerklining; gjutformar; sintrad bränd lera; och vävtyngder. Även recenta fynd som mynt från 1800-talet, järnföremål, glas, porslin och rödgods.
Sammanlagt 44 stycken C14-prover, varav 34 från boplatsen och 10 från gravar och odlingsområdet i Ö. Dateringarna är fördelade mellan 2000 f.Kr till 300 e.Kr. Sammantaget visar C14-dateringarna på en massiv bosättning under äldre och mellerst bronsålder. Mycket tyder på en öde period under yngre bronsålder och att bosättningen återetablerats i förromersk järnålder.
Sammanfattande datering: Bosättningen har sina rötter tillbaka i yngre stenålder. Under äldre bronsålder har boplatsen sin största omfattning. Yngre bronsålder karaktäriseras av en differentiering av lämningarna inom boplatsen, gravar börjar anläggas i skogsmarken och odlingslämningar med röjda ytor och röjningsområden kan tillhöra detta skede eller äldre järnålder. Äldre järnålder framträder med diffus och efter romersk järnålder finns inga spår av förhistoriska verksamheter inom boplatsen. (Raä dnr: 321-1602-2007 & 321-1594-2007) - -
Äldre beskrivning: Kulturlager och nedgrävda anläggningar av boplatskaraktär, 350x300 m (N-S). Inom området är flera bebyggelselämningar reg. (nr 178). - -

Knubba

Knubbetjern

Knutssons i Nederhögen

Kobbelgård
mid-Weichselian sediments in coastal section.

Koivula et al
Pitfall traps study of Carabids on forest-farmland transects, summed habitat data.
Lat/long represent the centre of the study area.
Trapping undertaken between 2001-05-24 and 2001-08-15.

Koivusilta
Lateglacial

Kolbäck Raä 355
Boplats, oklar utsträckning. Inom ett område, ca 70x50 m (N-S), påträffades vid sökschaktsgrävning härdar, stolphål, nedgrävningar och mörkfärgningar samt fynd av keramik, ben,s kärvsten, bränd lera m.m.
Tillägg dnr 321-782-2005: Vid arkeologisk slutundersökning 1995 registrerade man totalt 235 anläggningar, 37 fynd och resterna efter ett treskeppigt långhus. Av de 235 anläggningarna undersöktes 173 då de övriga låg i ett område skadat av motorfordon. 146 av de undersökta anläggningarna visade sig vara förhistoriska såsom bland annat stolphål, härdar och kokgrop. Fynden bestod till största delen av ben, bränd lera och keramik. En rest sten står i områdets SV hörn, men det är osäkert vad den representerar. Dateringar visar att boplatsen är från äldre järnålder.

Kolstad

Konga kyrka

Kopparbergs tingshus

Korsnäsgården

Kosjärv

Kragelund

Krapperups borg

Kriminalvårdsanstalten

Kringelvägen

Kristiansand

Kristianstad 215:1

Kristianstad 217:1

Kristianstad 93:1

Kristineberg (Oxie 15:1)

Kristoffersson i Mälgåsen

Kroa

Krogsfall

Kropp kyrka

Krusenbergs herrgård

Kruttornet

Kråkenes
Lateglacial and early Holocene sequence in cores from small lake on Vagsoy island.

Kråkeslätt

Kråkgården i södra Bomansberg

Kråkvik

Kullen

Kullerstads kyrka

Kulltorps gård

Kumla kyrka

Kumlaby kyrka

Kummelnäs gård

Kungsbro Motorcykel

Kungsholms kyrka/Ulrika Eleonora kyrka

Kungslena kyrka

Kungsnäs

Kunsta

Kurujärvi
Early Weichselian peat beneath till.
Relationship between sampes S1-2 (1993) and S3 (1997) not stated.

Kusens i Österstråsjö

kv Apotekaren

kv Gröningen

kv Kastanjegården

kv Katten

kv Kråkvinkeln

kv Tankbåten

kv Transval

kv Trädgårdsmästaren

kv. Apeln

kv. Bronsyxan

kv. Diplomaten

kv. Dromedaren

kv. Elektronen

kv. Galeasen

kv. Gladan

kv. Havren, Djurängen

kv. Hemmet

Kv. Hjärtat

Kv. Kleopatra

kv. Specksrum

kv. Trädgårdsmästaren

Kvarnbacken i Sundborn

Kvarnbacken/kv. Cisternen/Galgegärdsbacken

Kvarnfallet, Uppsala

Kvarntorp

Kvarter General Ulfeldt

Kvarteret Allön

Kvarteret Almen

Kvarteret Boktryckaren

Kvarteret Borgmästaren

Kvarteret Båtsmannen

Kvarteret Ciselören

Kvarteret Fältskären

Kvarteret Färgaren

Kvarteret Gamla Holmarna

Kvarteret Garvaren

Kvarteret Guldsmeden

Kvarteret Hattmakaren

Kvarteret Iphigenia

Kvarteret Kassamannen

Kvarteret Kommendanten

Kvarteret Krögaren

Kvarteret Mercurius

Kvarteret Museet

Kvarteret Ormen

Kvarteret Prelaten

Kvarteret Repslagaren

Kvarteret Rådhuset

Kvarteret Skonaren

Kvarteret Specksrum

Kvarteret Spinnrocken

Kvarteret Svartbrodern

Kvarteret Vaxblekaren

Kvarteret Vinskänken

Kvarteret Örtedalen
Område med medeltida kulturlager. Det markerade området utgör bevakningsområde enligt länsmuseets önskningar. Se även nr Uppsala 65:1 och Uppsala 85:1. Områdets omfattning och gränser är baserad på en stadsplanekarta från år 1645, vilken föregick den stora omregleringen av stadsplanen och som uppvisar den medeltida stadsplanen i princip.
- - Anmälan 990223: Utökning av området åt NV.
- - Tillägg dnr 321-969-2004: Vid förundersökning i kv S:t Johannes påträffades kulturlager och bebyggelselämningar. Fynd från 1600-1700-tal.
- - Tillägg dnr 321-1380-2009: Vid arkeologisk förundersökning i Kv. S:t Erik år 1993 påträffades kulturlager, med rester av konstruktioner (hus?) och stora mängder organiskt material bl. a. djurspillning, två stenläggningar, trärester, 1 risbädd samt en stenkonstruktion. Fynd av bl. a. ett tygstycke av ull samt keramikskärvor.
- - Tillägg dnr 321-1380-2009: Vid arkeologisk undersökning i Bangårdsgatan år 1994 påträffades kulturlager innehållande stora mängder föremål och organiskt material. Dessutom framkom i sektion 1 golvlager och stora stenar som sannolikt ingått i ett hus. I sektion 3 och 4 påträffades kraftiga kulturjordslager med djurspillning, halm, mossa och djurben, troligen avfallsdepositioner samt sannolikt ett hus representerat av trävirke och lerlager. Dessa byggnader kan förknippas med lager som innehöll bl.a bark, djurhår och kalk, och som indikerar garvningsverksamhet. I sektion 6 påträffades stenskikt som kan vara rester av den äldre gatusträckningen Gräsgränd samt kraftiga kulturjordslager. Fynd av bl. a. glas, tegel, kakel, keramik, spik, plugg, textil, skodon samt en hästfigurin av bark, från 1100-talet.
- - Tillägg dnr 321-1380-2009: Vid arkeologisk undersökning vid Akademiska sjukhuset år 1995 påträffades lämningar efter Franciskankonventets tegelbruk. Det framkom 1 tegelugn, rektangulär, yttermått 5,1x4 m, innermått 4x3,1 m och 1,25 m h av tegel med inslag av fältsten i fundamentet. Dessutom påträffades 1 lertäkt och/eller dumpningsplats samt 1 stenkonstruktion. Fynd av felbränt tegel/ugnsvägg, sintrad lera?, tegel med kalkbruk samt 1 ölhane.
- - Tillägg dnr 321-1380-2009: Vid arkeologisk undersökning framför Uppsala domkyrkas nordportal år 1996 frilades och undersöktes en del av ett medeltida stenhus bestående av en tegelmur, ca 5,5 m l och 0,8-0,9 m br. Konstruktionen bestod av tegel i kalkbruk på gråstensgrund. Av tegelväggen var två till tre skift bevarade. Åtminstone i de bevarade nivåerna är muren byggd i fullmursteknik. Vid den N sidan i höjd med grundens övre kant fanns golvtegel i två stenars bredd, lagda utan bruk i brun sand. Trolig datering av tegelmuren med tanke på byggnadssättet är medeltid. Dessutom påträffades 1 bensamling bestående av fragmentariska ben från minst två vuxna människor samt några kistbeslag. Benen påträffades i en grop, oval, 0,8-1 m br och ca 0,3 m dj. Fynd av bl.a. keramikkärl, kritpipor, tegel och kakel.
- - Tillägg dnr 321-1380-2009: Vid arkeologisk förundersökning på Domberget i Ö delen av domkyrkoområdet år 1996 påträffades inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-1380-2009: Vid arkeologisk förundersökning i kv. Domen år 1997 påträffades kulturlager, 1,5-2 m tj innehållande konstruktioner och föremålsfynd samt en sannolikt medeltida stenläggning. Kulturlagren bedömdes vara tillkommna under perioden medeltid - 1700-tal.
- - Tillägg dnr 321-1380-2009: Vid arkeologisk förundersökning i kv. Domen år 1997 påträffades kulturlager.
- - Tillägg dnr 321-2918-2005: Vid schaktningsövervakning 2004 intill och i Konsistoriehuset påträffades en tidigare stenläggning och en avrinningsränna. I schakt inomhus iakttogs endast tidigare byggnadsrester.
- - Tillägg dnr 321-2917-2005: Vid schaktningsövervakning 2005 på Uppsala slotts borggård påträffades ca 2 m tjocka fyllnadslager. Spår efter en äldre stenlagd borggårdsplan framträdde 1,4 m under nuvarande markyta.
- - Tillägg dnr 321-2928-2005: Vid schaktningsövervakning i Vretgränd under sommaren 2004 dokumenterades tolv anläggningar. Dessa bestod av fem hus, en gråstenssyll och en träkonstruktion, en avfallsgrop, en ränna/grop och tre äldre vägsträckningar. 72 fynd insamlades, den största delen bestående av byggnadsdetaljer såsom spik och fönsterglas, men även keramik och ett mindre antal järnföremål togs tillvara.
- - Tillägg dnr 321-2978-2005: Med anledning av byggnation av flervåningshus slutundersöktes fastigheten 2004 av Upplandsmuseet. Undersökningarna har påvisat aktiviteter i området från 1200-tal och framåt. Dessa har präglats av odling med kortare avbrott av bebyggelse bl.a. i form av en grytgjutarverkstad och bostad på 1400-talet. Fynden är registrerade på 415 fyndposter.
- - Tillägg dnr 321-4643-2004: Vid den arkeologiska undersökningen i kv Rådstugan framkom äldre bebyggelseskeden från 1300-1500-tal. Den största fyndkategorin är keramik.
- - Tillägg dnr 321-4642-2004: Arkeologisk undersökning av kulturlager och bebyggelselämningar i kv Draken.
- - Tillägg dnr 321-115-2005: Arkeologisk undersökning av kulturlager och bebyggelselämningar i kv Toven.
- - Tillägg dnr 321-116-2005: Arkeologisk undersökning av kulturlager och bebyggelselämningar i kv Kransen. Fynden utgörs bl.a. av en stor mängd träföremål och keramik.
- - Tillägg dnr 321-1425-2005: Vid antikvarisk kontroll i Odinslund, Åsgränd och inom Ärkebiskopsgården 2000 påträffades inom Ärkebiskopsgården ett antal äldre murlämningar, kan vara resterna efter en byggnad som legat mellan de idag stående två flyglarna. I övrigt visar stratigrafin att det funnits tunna avsatta lager ovanpå den sterila åsgrunden.
- - Tillägg dnr 321-3740-2005: Vid arkeologisk schaktningsövervakning vid Akademiska sjukhuset kunde inga fasta anläggningar som tillhört den medeltida tegelproduktionen iakttagas. Däremot framkom ett område med felbränt tegel och tegelfragment.
- - Tillägg dnr 321-1587-2007: Vid arkeologisk undersökning år 1993 i kv. Trädgården påträffades ett medeltida tomtmönster bestående av rester av byggnader, härdar, rester av gärdesgårdar, stolphål, rännor, stenrader, stenläggningar, trägolv, störar, stolpar, tunnor, 1 nedgrävd trälåda, kulturlager, brunn, nedgrävningar och latringrop. Fynd av metall, trä - och läderföremål, slagg, keramik, lerklining och fönsterglas.
- - Tillägg dnr 321-2814-2006: Med anledning av planerad nybyggnation inom fastigheten Fjärdingen 25:2, kvarteret S:t Erik, genomförde Upplandsmueet en arkeologisk förundersökning 2005 i form av en schaktningsövervakning. Omrörda kulturlager i äldre schakt noterades, men i övrigt föranledde kontrollen ingen antikvarisk åtgärd. Inga fynd noterades.
- - Tillägg dnr 321-2823-2006: Vid arkeologisk förundersökning 2001, i form av schaktningsövervakning, i samband med nedläggning av nya VA-ledningar i Nedre Slottsgatan, mellan Munkgatan och Drottninggatan, framkom längs vissa partier i den SÖ sträckningen orörda kulturlager på schaktsidorna. Kulturlagren omfattade en kullerstensläggning och ett tiotal urskiljbara lager, en del av dessa innehållande bl.a. tegelfragment och en del träbitar. - - Upplandsmuseet en arkeologisk förundersökning i form av antikvarisk kontroll och schakningsövervakning. Gropen för fundamentet var 1,2x1,4 m och innehöll endast omrörda lager innehållande tegelfragment.
- - Tillägg dnr 321-1729-2006: Med anledning av omläggning av befintliga avloppsledningar, genomförde Raä UV Uppsala en arkeologisk förundersökning 1991 inom den V delen av Kvarteret Domen, i Skytteanska trädgården. I de ca 100 m långa schakten påträffades olika kulturlager, innehållande bl.a. tegel och stenläggningar. Fynd av enstaka kritpipsfragment och en slammad, hårt sintrad stengodsskärva.
- - Tillägg dnr 321-29-2006: Med anledning av byte av avloppsledning, genomförde Raä UV Uppsala en arkeologisk förundersökning 1997 i Börjeplan. I de ca 126 m långa schakten påträffades kulturlager, på sina ställen kraftigt störda. Fynd av yngre rödgodsskärvor (BII:4), samt hantverksspill i form av bearbetade djurben.
- - Tillägg dnr 321-1668-2006: Med anledning av omläggning av VA-nät i Riddartorget och del av Trädgårdsgatan, utförde Upplandsmuseet en arkeologisk förundersökning 1995, i form av en schaktningsövervakning. Vid undersökningen påträffades underjordiska rester efter S:t Eriks kapell, omnämnt första gången 1278, i form av tegelvalv och murliv, samt del av sakristians källarplan och del av den trappa som påträffats vid tidigare undersökning (1981). En ca 1 m bred och ca 1 m hög mur i skalmursteknik framkom även, sammanfogade med kalkbruk. Muren fortsatte in under Oxenstiernska huset (nuvarande Juridicum). Dessutom framkom kullerstenslager och omrörda, medeltida lager. Utöver dessa strukturer påträffades orörda kulturlager och en stenläggning. Fynd av spik, bleck, smidesskålla, flinta, keramik, djurben, bryne av amfibolit, bearbetat ben, en människofot och en träplanka; den senare C14-daterad till 1332-1437 (kal. 1 sigma). Dessutom påträffades byggnadsmaterial i form av kalkbruk, tegel, huggen golvplatta i sten och randhuggen täljsten.
- - Tillägg dnr 321-1636-2006: I samband med nedgrävning av radonbrunnar intill domkyrkan, utförde Upplandsmuseet en arkeologisk förundersökning 2005, i form av en antikvarisk kontroll. Två gropar upptogs för ändamålet. I den S påträffades enbart spår efter sentida begravningar. I den N dokumentarades ett kulturlager med ovanliggande stenläggning, ca 1,6 m under nuvarande markyta. Kolprov från lagret C14-daterades till 990-1160 e.Kr. (kal. 2 sigma). En liknande stenläggning och kulturlager har påträffats tidigare (1992) på samma sida om domkyrkan. Ett kisthandtag togs tillvara.
- - Tillägg dnr 321-4343-2006: Vid arkeologisk förundersökning år 2006 inom fastigheten Dragarbrunn 16:2, Dragarbrunnsgatan, påträffades kulturlager, spår efter byggnader, en stenlagd yta och en ränna. Fynd av bl. a. stengods, yngre rödgods och ett stämpelornerat kritpipsskaft. 14C-datering till andra delen av 1200-talet.
- - Tillägg dnr 321-1925-2006: År 1995 utfördes en arkeologisk undersökning i Svartbäcksgatan mellan Skolgatan och S:t Olofsgatan. År 1996 utfördes en särskild utredning i N sträckan av Svartbäcksgatan mellan Råbyvägen och Skolgatan. År 1996 genomfördes en arkeologisk förundersökning inom samma område i sträckans S del. Det framkom bl. a. kulturlager, timrade hus, stenläggningar, rännor och gränder, ett stenfyllt dräneringsdike, stolphål, en kallmurad stenkonstruktion (fäste för en bro). Fynd av bl. a. läderspill, en frontsnörsko, ben, keramik: stengods (CI och CII), yngre rödgods, äldre rödgods, laggkärlsstavar, lerklining, slagg och en kniv. Datering: tidig medeltid till 1900-tal.
- - Tillägg dnr 321-4285-2006: Vid arkeologisk förundersökning år 2002 i form av schaktningsövervakning inom Kv. Slottet (Kyrkogårdsgatan, S:t Olofsgatan, Övre Slottsgatan samt Carolina Rediviva) påträffades bebyggelselämningar i form av syllstenar, murrester, kullerstensläggningar, en tunnvälvd källare samt en kullerstenspackning som skulle kunna vara en rester efter en gränd. I övrigt framkom kulturlager, äldre gatubeläggning, trärester, raseringslager och ett stolphål som kan vara förhistoriskt.
Fynd av bl. a. yngre rödgods, fajans, stengods, flintgods och porslin, fönsterglas, underdelen till en grytkvarn i sandsten, ett ankarjärn, kritpipsskaft, slaggfragment, djurben samt fragment av tegelrester. Datering till 1600- och 1700-tal.
- - Tillägg dnr 321-1563-2007: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning år 1995 vid Akademiska sjukhuset påträffades inget av antikvarieskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-1537-2007: Vid arkeologisk förundersökning i form av schakningsövervakning år 2006 vid Uppsala slott påträffades spår av äldre marklager samt brand- och raseringslager efter 1702 års brand.
- - Tillägg dnr 321-2916-2007: Vid arkeologisk förundersökning i form av skruvborrning år 2007 i Kv Rådstugan påträffades fuktiga kulturlager med välbevarat organiskt material i relativt stor omfattning, kulturlagrets tjocklek varierar mellan 1-2 m.
- -Tillägg dnr 321-5059-2006: Vid arkeologiska undersökningar år 1975-1976 i Kv. Rådhuset påträffades kulturlager, indelade i 7 faser, innehållande 4 husgrunder varav ett med garverikar, rester efter skiftesverk och knuttimrade konstruktioner, 2 fähus, 1 staket, 1 brunn, 1 härd, 1 gränd samt gropar, rännor och stolphål. Fynd av bl.a. läderfragment, skor och skofragment, glas, keramik (rödgods, svartgods och stengods), tyg, träföremål, lås och nycklar, saxar, kammar och slagg. Utifrån bl.a. keramiken daterades de undersökta lagren till ca 1200-1500.
- - Tillägg dnr 321-133-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning år 2005 utmed långslottet på Uppsala slott påträffades kulturlager, och rester efter ett naturstensfundament som burit upp en tegelmur, källarmur, fundament och rester efter en avloppstrumma. Datering till sannolikt från mitten av 1500-talet till mitten av 1700-talet.
- - Tillägg dnr 321-358-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning i Akademigatan och invid Gustavianum påträffades ett murverk som sannolikt tillhör den medeltida byggnad som idag utgör Gustavianums källare.
- - Tillägg dnr 321-657-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av en schaktningsövervakning år 2005 och 2007 i Dekanhuset påträffades bl a murar och tegelgolv från den medeltida byggnaden. Fem skilda bebyggelseskeden kunde konstateras varav den äldsta kan dateras, med skriftliga källor till 1454 och det yngsta med Julinskiödska husets uppförande. Ett dendrokronologiskt prov ur en golvbjälke visade på ombyggnationer under 1500-tal.
- - Tillägg dnr 321-938-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning år 2008 i Historicum i universitetsparken påträffades dels en murrest av tegel och dels lämningar efter ett hus. Huset uppfördes troligen i slutet av 1600-talet. Revs i slutet av 1800-talet.
- - Tillägg dnr 321-3513-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning år 2008 i Östra Ågatan och Bangårdsgatan påträffades bevarade kulturlager, dokumenterade lämningar av bebyggelse och äldre gator. Fynd av järn, läder, trä, keramik, glas, bränd lera, kakel, koppar och ben.
- - Tillägg dnr 321-2813-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning år 2007 vid Islandsfallet påträffades ett större antal pålar under nuvarande Islandsbron. En rad Ö om brofästet daterades dendrokronologiskt till att vara fällda 1647. En påle närmare mitten fick en osäker datering till omrking år 1500.
- - Tillägg RAÄ dnr 321-4198-2009: Vid arkeologisk förundersökning i samband med ombyggnad av Rosendals matsalar år 2009, inom Kv. Rosendal, påträffades kullerstensläggning, 1 möjlig syllstensrad, 2 stolphål?, rester efter grundmur och tegelmur, 1 syllstensrad och 1 ränna. Under ett av golven iakttogs 1 sandlager med tegelflis och grus samt ett mörkt sotigt lager med tegel och kol. Fynd: Bottendel av fajanskopp tillverkad vid Marieberg. Koppen kan dateras 1700-talets andra hälft.
- - Tillägg RAÄ dnr 321-4199-2009: Vid arkeologisk förundersökning i samband med ombyggnad av Lindska skolan år 2008 och 2009 påträffades rester efter byggnationsfasen, stenläggning, kulturlagerrester, stolphål, stolprester och eldstad. I ett schakt utanför byggnaden framkom nedgrävningar, kulturlager och stenläggning. Fynd: Del av frontsnörd känga, stengodsskärva, 1 skärva yngre rödgods samt 1 gravstensfragment från fyllningen under golvet. Ett glaskärl från 1700-/1800-talet framkom i det utvändiga schaktet. Datering: 1700-/1800-tal.
- - Tillägg RAÄ dnr 321-4884-2009: Vid arkeologisk förundersökning år 2008, vid Domkyrkoplan, påträffades murrester, kulturlager, gravar samt brand- och raseringslager. En murrest framkom N om domkyrkan och två murrester vid trappan från Biskopsgatan mot S portalen. De senare härrör sannolikt från Domkapitelhusets ytterliv och S:ta Barbaras kapell. I det N delen av schaktet vid St:a Barbaras kapell framkom 2 gravar. Fynd: Vid undersökningen påträffades porslinsskärvor, yngre rödgods, kritpipsfragment och fragment av medeltida gravhäll med inskrift.
- - Tillägg RAÄ dnr 321-1696-2010: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning år 2009, vid S:t Olofsgatan, påträffades rester efter murade byggnader och syllstenar, 1 stolphål, kulturlager, fyllnads- och rivningsmassor. Fynd: Yngre rödgods, flintgods, ribbtegel, kakel, glas och skaft av kritpipa m.m. Datering: Tidigaste datering 1600-tal, utifrån föremålsfynden.
- - Tillägg RAÄ dnr 321-1700-2010: Vid kompletterande arkeologisk förundersökning år 2007, inom Kv. Örtedalen, påträffades kulturlager, grundmurar efter bebyggelselämningar, stensatt avvattningsränna, rest av stensyll, träbelagd yta i anslutning till stenläggning samt fyllnadslager. Fynd: Yngre rödgods, skaft av kritpipa, fajans, bältessölja, mynt (1/2 skilling, Carl XIV Johan, år 1822), flintgods, trefot och porslin m.m. Datering: 1600- till 1800-tal, utifrån föremålsfynden.
- - Tillägg RAÄ dnr 321-1217-2011: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning år 2010, vid Stora Torget och Påvel Snickares gränd, påträffades upp till 2,3 m tj kulturlager. Fynd av 1 järnföremål, djurben, trärester och läderspill m.m. Datering: C14-prov från en lagerbotten har gett en datering till 1150-1260 (Kal. 2 sigma). Det är oklart vad provet representerar eftersom det inte kunde knytas till någon konstruktion.
- - Tillägg RAÄ dnr 3.4.2-1298-2013: Vid arkeologisk schaktningsövervakning år 2012, inom fastigheten Fjärdingen 1:9, påträffades murverk efter den medeltida borganläggningen ärkebiskopsborgen. Vidare framkom en stenläggning med trolig datering till 1700-tal, samt lämningar från byggnadsperioden av Universitetshuset och Universitetsparken. Fynd av bl.a. tegel (bl.a. en tegelsten med tassavtryck av hund), stengods, yngre rödgods, gångjärnsbeslag m.m.
- - Tillägg RAÄ dnr 3.4.2-1317-2013: Vid arkeologisk schaktningsövervakning inom fastigheten Kåbo 15:1, i samband med nedläggande av åskledare kring Carolina Rediviva år 2012 och 2013, påträffades tegelmurar vid bibliotekets N del och framför entrén. Murarna utgör troligen lämningar efter Fjärdingstullen och/eller Landshövdingens residens/stall som låg på platsen fram till 1817.
- - Tillägg RAÄ dnr 3.4.2-1713-2013: Vid särskild arkeologisk undersökning år 2012 grävdes sju provgropar/schakt vid N delen av bastion Styrbiskop, Uppsala slott fastigheten Fjärdingen 33:1. Syftet var att utröna status och utformning på befintliga tätskikt och det betongtak som täcker stora delar av bastionen. Endast i ett schakt påträffades ursprungliga murar.

Kvarteret Örtedalen

Kvarteret Östergötland

Kvedesta

Kvibergsnäs landeri

Kvibille Raä 131

Kvie

Kvinnsgröta

Kvistgården i Lenåsen

Kyrkbåthus i Laknäs

Kyrkebo

Kyrkheddinge

Kyrkheddinge 6:1

Kyrkhärbret Älvdalen

Kyrkladan Bur Mats i Tiberget

Kyrkladan från Haverö

Kyrkvärdsgården

Kyrkås gamla kyrka

Kyrsta
Ärentuna 329; Ärentuna 328; Ärentuna 327

Källa gamla kyrka

Källingemöre

Källunge kyrka

Kärnan

Kärringsjön

Kärsämäki: Kintasahonräme
Holocene, Early Atlantic 'Warmth Period' Flora deposit.

Kärsämäki: Kärsämenneva
Holocene, Early Atlantic 'Warmth flora' deposit.

Kättsta

Kävlinge gamla kyrka

Kågbo

Kånna kyrka

Kåseholms slott

Köping 148:1

Köpingsvik

Körslättamossen
Core through Lateglacial and early Holocene sediments.
A total of 67 2.5cm thick (?) samples examined for insects

Labbgård

Lada Mellan-Selbäck

Laforsen

Laholm Raä 205

Landa Raä 35

Landbybon Vänjan

Landgren i Bye

Landgården i Mon

Landskrona 12:1

Landsnora kvarn

Langagergård TAK 1402
Different local coordinate system used for different sample groups.

medieval fishing station

Lantbruksstyrelsen i Ede

Lappvallen

Lappviken

Lappäjärvi: Kärnä
Holocene (Littorina Sea) deposit.

Lars Jonnsson i Fudal

Lars-Danielsgården i Persbo

Larsgården i nedre Gärdsjö

Larspers i Nusnäs

Larssimilis i Persbo

Larsson i Smedsbo

Larsson i Tångeråsen

Larssons i By

Lassor

Lathman i Bodal

Lau Kyrka

Ledsjö Raä 148

Ledsjö Raä 149

Ledsjö Raä 153

Leksands kyrka

Leksberg Raä 69

Lena 7:1

Leonardsberg

Lerstadvatnet
Lateglacial sequence not published in detail.

Lerstang

Lesjön

Leveaniemi
Interglacial peat and gyttja layers beneath till in Swedish Lapland.

Levene kyrka

Lexby

Liden under Storegården

Lids kyrka

Lilla Beddinge

Lilla Björkudden

Lilla Främsbacka

Lilla Korpebo

Lilla Lögla

Lilla Pålsjö

Lilla Rotsunda

Lilla Rätö gård

Lilla Tvären

Lilla Ulvgryt

Lillanäs

Lillberget

Limensgård

Limkläloftet från Hallosbacken

Lina bog

Lindab området

Lindborg i Långsillremon

Linde kyrka

Linderöds kyrka

Lindgren i Tunvågen

Lindmansgården i Eggen

Lindved
Early Holocene sequence.

Lindås

Linga

Linköping 153:1

Linköping 188

Linköping 503

Linköpings domkyrka

Linköpings slott

Lisseläng

Lisskvarngården i Malmsta

Lithströms i Österuppland

Litslena 561

Ljungsarps kyrka

Ljusträdet i Lundagård

Lockarp

Lockarp 7A

Lockarp 7B

Lockarp 7B
Features 14495 and 26551 archeologically interpreted as wells. Possibly not fit for human consumption.
Depths for 14495 are a.s.l.
Depths for 26551 are from profile bottom.

Lockarp 8:4
A part of Citytunnelprojektet

Loft i Ytterocke

Lohärad Raä 167:1
Gravfält, delundersökt, ca 220x150 m (N-S). Vid arkeologisk forskningsgrävning år 2003-2004 påträffades 56 fornlämningar. Dessa utgörs av 22 runda stensättningar varav 8 är röseliknande, 9 rektangulära stensättningar varav 4 är röseliknande, 9 ovala stensättningar varav 3 är röseliknande, 2 oregelbundna stensättningar, 1 skeppsformig stensättning, 1 kvadratisk stensättning, 7 runda rösen, 3 ovala rösen, 1 kvadratiskt röse samt 1 gravhägnad. Bland stenättningarna finns 2 tarandgravar (?), 3 mittblocksgravar och 1 markerad med rest sten. Den största stensättningen mäter 7 m i diam, resterande är ca 2-4 m diam. 3 av de rektangulära stensättningarna är försedda med kantkedjor. Gravhägnaden är minst 35 x 35 m st (VSV-ÖNÖ), närmast hästskoformad. Den består av 3 vallar åtskiljda av 2 smala öppningar i S. Innanför den SV vallen framkom en brandgrop, nedgrävd i bottenleran, 0,65 m i diam och 0,2 m dj, gropen innehöll kol, sot, keramik, bränd lera, brända ben samt ett avslag av porfyr, det är oklart om gropen ska tolkas som en grav eller ett offer. 3 stensättningar och 1 röse i den SV delen av gravfältet är återanvända som gränsmärken med en rest sten i graven.
I de centrala- och Ö delarna av gravfältet påträffades fynd av keramik, bearbetad kvarts, flintavslag och 1 flintskrapa, avslag av bergart, slipstensfragment, brynefragment, brända- och obrända ben samt bränd lera.
Träkol av hassel från brandgropen 14C-daterades till 1220-910 BC (2 sigma) (2880+/-45 BP). (RAÄ dnr 321-700-2006).
Äldre beskrivning:
Röjningsröseområde, ca 60x100 m (N-S) bestående av ett 15-tal odlingsrösen av varierande storlek. I områdets N del är en halvcirkelformad stenvall, ca 35 m i diam och öppen mot Ö, 1-2 m br och upp till 0,5 m h.

Lohärads Prästgård

Lojsta kyrka

Lopperstad

Losgården i Gråda

Lovö prästgård

Lund
Medieval urban deposits.

Lund 73:1

Lund i Hov

Lund Minster
Insects associated with burial of bishop, ob. 1679.

Lunda omr. B

Lundbacken, Tillinge
2 wells associated with 3 houses of Early Roman to Migration period date.
b = basal sample. c1-5 = core samples (top-bottom).

Lundby Raä 8

Lundbæk Mose
Lateglacial gyttja with Betula nana and Pinus sylvestris.

Lundeborg I

Lundeborg II

Lundehöj 26

Lundfors
Mid- Late Holocene mire deposit, only partly identified.
130-140 cm Noctuidae, Simyra sp.
230-250 cm Semiothisa clathrata
Erannis cf. defoliaria
240-250 cm Cidaria spadicearia
Plusiinae indet.

Lundins i Norrskog

Lunds domkyrka

Lundströms plats

Lundåkra

Lunnahöje

Lyckås

Lye kyrka

Lyngsjö kyrka

Lyngåkra

Láksjohka

Lännavägen

Länsmansgården

Länsmansgården i Klösta

Lärbro 579:1

Lärbro kyrka

Låga längan

Långlöts kyrka

Långsele
'Interglacial' (= Early Weichselian) deposits, See also Lindroth (1948).
Note: Carabids in 2nd column are not included in either Lindroth (1948) or Moseley (1982)

Långsved

Löddeköpinge

Löddeköpinge kyrka

Löddesborg

Löderup

Löderup 103

Löderup 21

Löderup 27

Lögla

Lökes i Skästra

Lönneberga kyrka

Lörans kapell

Lösens kyrka

Löts kyrka

Lövdalen
Early Holocene succession

Lövleforsen

Lövstaholm

Lövö

Løgtved

Løkkebjerggård

Lønstrup

Maarup
Peat incorporated in Weichselian glaciofluvial sediments.

Maglehem

Maglö borg

Maksjön

Malmahed

Malmstorp

Malmö 32

Malungs kyrka

Manberg i Sjör

Mangsarve

Mankas i Torsgård

Marby gamla kyrka

Mariannelund

Marieberg (Heby herrgård, Uppland)

Mariefred 21:1

Marjsö

Mark

Marka kyrka

Marmaverken

Marskärskobben

Marstrand

Martebomyr
An excavated bog, used for peat harvesting.

Martin Bränd i Nedre Gärdsjö

Martørv-Bakker
Lateglacial clay with Dryas and Salix polaris.

Marums kyrka

Masmo

Matspers i Fåsås

Mattemåla

Mattmars kyrka

Mattson i Stora Snöån

Medåker Raä 176

Melins härbre

Mellanhärbret från kyrkvallen

Mellanköpinge

Mellby kyrka

Mellerud
Single find in Holocene deposits, probably warm period'.

Melvold

Merikarvia

Mickelsmossen
Lateglacial and Early Holocene section sampled in 5cm slices.

Millingsmossen 1

Missesberget
Organic lens, 3m down in sand sealed by till. Sediment accumulated in ice-dammed lake or sea bay.

Mjellrumsgården

Mjäla

Mjäldrunga kyrka

Mjölingsören

Mjölnargården

Moarna
Lateglacial to mid-Holocene peat sequence
A & B are duplicate samples.

Modigs i Ingärdningsbodarna

Morbygden

Morlanda 367

Morlinggården i Utby

Mortorps kyrka

Mossby

Motala 173:1

Muréns i Ope

Musikskolan

Mustalampi
Lateglacial succession.

Myhrs i Selja

Myrby trask, Tunåsen
Bog sediments near early medieval settlement of Gamla Uppsala.
Samples are from above the dated horizon.

Mysinge

Myssjö kyrka

Måcketorpsboden

Målen

Målilla 381

Månstad Raä 81

Månstads kyrka

Mårtens i Bäck

Möllebacken

Mölleberga kyrka

Mölltorps kyrka

Mölndal Raä 79

Mönsterås 376:1

Mörbylånga kyrka

Mören

Mörtviksvägen

Mötesstation Kosjärv

Møllegårdsmarken

Møn unlocated 1896

Naverstad 373
Område med lägenhetsbebyggelse, ca 500x50 m (Ö-V), bestående av 12 husgrunder, 3 fossila åkerytor, 4 stenmurar och 2 gränsstenar. Husgrunderna ligger gruppvis, glest placerade inom området som kan innehålla fler spår av enklare bosättningar. Grunderna har preliminärt tolkats dels som bostadshus, dels som mindre uthus. (Raä dnr: 321-731-2008) - -
Äldre beskrivning: Inom området är 4 husgrunder.
Husgrund, 10x7 m (NÖ-SV) och intill 1,7 m h. Grunden ligger i en sluttning. Murarna, som delvis består av naturliga block i sluttningen, är ställvis kraftigt övertorvade med flera synliga stenar, 0,3-0,6 m st. I SSV är en öppning, ca 1,5 m br.
4 m V om husgrunden är en mindre husgrund, oval, 3x2 m (N-S) och uppmurad av 0,2-0,3 m st stenar.
105 m ÖNÖ om är
Husgrund, närmast oval, 6x5 m (N-S). Grunden ligger i en sluttning varvid backen har bildat naturliga murar. Dessa krönes med en vall, 1-1,5 m br och intill 0,3 m h. Övertorvad med enstaka synliga stenar, 0,3-0,4 m st. Inuti grunden är nedrasade stenar. I S är en öppning, ca 1 m br.
295 m Ö om är
Husgrund, 5x5 m. Grunden ligger i en flack sluttning. Murarna är kallmurade in i sluttningen av 0,8-1 m st stenar. flera är dock, 0,4-0,7 m st. Öppning åt S ca 1 m br. I grunden är flera reducerade stenar.
Revideringsinventering 1991: Ej besökt.
Tillägg Dnr 326-3457-2005: Inom området är ytterligare 5 mindre hus- eller uthus/bodgrunder, ca 2x3-3x4 m st. Husgrunderna ligger glest placerade inom området vilket kan innehålla fler spår av enklare bosättningar. Inom området är också spår av tidigare odling, kortare stensträngar eller rester av gärdesgårdar samt några gropar vars användning och ålder är okänd.
Bebyggelselämningen på Snarsmon innefattar en före detta bosättning för det så kallade Resandefolket.
Tillägg Dnr 321-2580-2004: Området inventerades och karterades 2004. Ytterligare husgrunder, stenmurar, fossila åkrar från 1900-talet samt gränsrösen påträffades.
Tillägg Dnr 321-2017-2005: Vid arkeologisk forskningsundersökning 2004 undersöktes byggnadstekniken och konstruktionen av två husgrunder. Husgrunderna utgjordes av ett bostadshus och ett förmodat uthus. Fynd av bl a glas, porslin, tygstycken, lerfat, buteljfat, delar av sko, järnbitar, kambit och porslinbitar.
- - Tillägg Dnr 321-4018-2006: Vid arkeologisk forskningsundersökning 2005 undersöktes byggnadstekniken och konstruktionen av två husgrunder, ett större och ett mindre bostadshus. Fynd av bl.a. en mängd järnföremål som bitar av järngrytor, byggnadsdetaljer, olika verktyg spikar och enkla gångjärn; en stor mängd fönsterglas; tygstycken; porslin; delar av lerfat; bitar av buteljglas och knappar.
- - Tillägg Dnr 321-3552-2008: I samband med en återuppbyggnad av en kallmurad vägg i ruinen till ett av huset utfördes en arkeologisk undersökning år 2007. Fynd av ett mindre antal bitar av keramik, glas samt ett större antal järnföremål, bl a hästskor, yxblad och knivblad. En liten rest av den ursprungliga muren påträffades, ca 0,8 m h.
- - Tillägg dnr 321-731-2008: Vid arkeologisk undersökning år 2006 grävdes en husgrund, ca 8x8 m stor, vilken tidigare tolkats som smidesgrund, men som nu tolkas som ett kök som nyttjats kollektivt. Fynd av porslinsbitar, glasbitar, järnföremål, taktegel med inristade rader med siffror mm.

Naverstads kyrka

Nederkalix Raä 722

Nederluleå Raä 330

Nederluleå Raä 601

Nedervetil

Nedre Hervavatnet
Core through Early Holocene lake sediments covering 8200 event.

Nedre Hävla bruk

Neukirchen-Bostholm

Nibble

Nicklasson i Järpen

Nickösörarna

Nils Erik Olssons i Noret

Niskanperä

Njurunda 838
Härd, 0,65 x 0,60 m, något oregelbunden form. Fyllning av sot och kol. Begränsning av stenar ca 0,1 m st. Påträffad vid arkeologisk utredning 2009-2010. (RAÄ dnr 321-2235-2010).
Tillägg dnr 321-3224-2011: Vid förundersökning 2011 påträffades ytterligare en härd.

Njurunda Raä 125
Gravfält, del av, 160x100 m (Ö-V), bestående av ca 9 fornlämningar. Dessa utgörs av 7 högar och ca 2 runda stensättningar.
Högarna är 10-40 m diam och 0,3-6 m h. (5 är 1,5-6 m h). En hög är 40 m diam och 5-6 m h, de övriga 10-25 m diam och 1,3-2,5 m h. Den största högen, belägen i gravfältets SV del, har kantränna, 2-4 m br och 0,2-0,4 m dj. Kantrännan har kraftig tuvig markvegetation, som avviker från omgivningen. En hög, belägen i gravfältets ÖNÖ del, har ca 10-12 m av den NÖ delen bortschaktad. Den har därmed ursprungligen haft en diam av minst 30 m (se vidare nedan). Tre högar har i mitten en grop, 2-4 m diam och 0,2-1,3 m dj. Två högar i SV och S har delar av kanten borttagen, ca 2-3 m br (sannolikt vid tidigare odling). En hög är avplanad i SSÖ delen.
Stensättningarna är 4-8 m diam och 0,1-0,2 m h. Alla är övertorvade. Den största stensättningen, belägen i ÖNÖ, är 8 m diam och 0,4 m h, har i ytan enstaka stenar, 0,2-0,3 m st.
Fornlämningarna inom gravfältet är delvis glest belägna. Ett större tomrum utan synliga anläggningar finns i mellersta delen. I gravfältets ÖNÖ del finns några svaga förhöjningar, med oregelbunden form, som möjligen kan utgöra ytterligare gravar. Dessa bedömdes vid 1964 års inventering vara osäkra stensättningar, 3-5 m diam och 0,2 m h. Inom gravfältet, i mellersta och Ö delen, har tidigare odling troligen ägt rum. Terrasskanter och låga vallar indikerar detta.
Enligt A. Enqvist, 1916, har fynden med SHM inventarienummer 6772 gjorts i den kraftigt avschaktade högen i gravfältets ÖNÖ del (nr 2 på 1960 års gravfältskarta). Fynden gjordes vid odlingsarbeten år 1881. De bestod av en bronskittel, en sölja av brons, ett romerskt guldmynt (solidus, kejsar Valens, år 364-378 e.Kr.), en fingerring av guld, smälta glasklumpar m.m.
Området närmast N om gravfältet har tidigare varit åker (se gravfältskarta).
Omedelbart ÖNÖ om, på motsatta sidan av landsvägen, är:
Gravfält, del av, 50x40 m (N-S), bestående av 1 hög.
Högen är 35 m diam och 4-5 m h. På högens topp finns en klumpsten, 1,1x0,7 m (NNÖ-SSV) och 0,5 m h. I stenens mitt är ett borrhål, 3,5 cm diam och 10 cm dj. I Ö och S kanten av högen är enstaka stenar, 0,2-0,4 m h och 0,5-1 m l, eventuellt rest av kantkedja. Ca 5 m av högens V kant, i anslutning till vägen, är borttagen. I den 3-4 m h skärningen syns enstaka stenar, 0,2-0,5 m st stenar. Även avschaktad i N och NÖ kanten, sannolikt vid odling (Jämför ATA dnr 2248/24). I högens SÖ del är en grop, 3 m diam och 0,5 m dj. I gropen syns delvis ett block, 0,8x0,5 m st och 0,4 m h, med ett par urhuggningar i ytan. En annan grop, i SÖ, är 2x1 m (NNV-SSÖ) och 0,4 m dj. I denna finns två stenar, 0,1-0,3 m st. En ytterligare grop, i SV, är 1,5 m diam och 0,8 m dj. I högens V kant finns en järnskylt med texten: "Lagskyddat fornminne".
Ett par meter S om högen och ca 5 m N om vägdelningen är en oregelbunden förhöjning, ca 10x3 m (Ö-V) och 0,2-0,4 m h. Övertorvad, med i ytan enstaka stenar, 0,2-1 m st. Möjligen rest av fornlämning.

Njurunda Raä 837
Boplats, undersökt och borttagen, ca 110 x 25-80 m (N-S). Inom området har tidigare påträffats stenskott stolhål, härd, 0,8 m diam med fyllning av sotig finsand och inslag av stenar, samt stenugnsrest, 2,9 x 1,3 m (N-S), bestående av skörbrända stenar minst 0,15 m st.
I samband med förundersökning påträffades ytterligare sju härdar (sex runda eller ovala och en rektangulär). Fynd av ett, ev. två eldstål samt mynt och knappar från 1700-1800 tal påträffades också inom ytan. Åkermarken ligger i en slänt och och matjordslagret är bitvis upp mot 2 m tjockt. I området med de tjocka matjordslagret finns även kulturlager bitvis bevarat. (RAÄ dnr 321-3224-2011).
- - Tillägg RAÄ dnr 3.5.6-4436-2012: Vid särskild undersökning år 2012 påträffades härdar, bålplatser, färgningar, stolphål, stenpackningar, kokgropar, nedgrävningar. Fynd av knivar, lerklining, båtnitar, järnyxor varav fler holkyxor, ornerade bronser, ringspänne. Upp till 2 m tj jordlager överlagrade anläggningarna. Fornlämningen ligger intill en våttmark som under äldre tider har haft en större utbredning.
Äldre beskrivning:
Stenskott stolphål, ca 0,6 m diam. Påträffat vid arkeologisk utredning hösten 2009. (RAÄ dnr 321-2235-2010).

Noatun Neset

Noors Herrgård

Nora 416

Nora Kyrka

Nora Raä 5

Norbergsby

Nordanå gård

Norderö kyrka

Nordvästra härbret Zorns gammelgård

Noring i Sanne

Norra Björke Raä 57

Norra Fågelås kyrka

Norra Mellby kyrka

Norra Nöbbelöv

Norra Ryssmasterna

Norra Rörums kyrka

Norra Småholmen

Norra Solberga gamla kyrka

Norra Strö kyrka

Norra Åsums kyrka

Norrala Raä 177

Norrby

Norrgården i Östansjö

Norrkvie

Norrlanda kyrka

Norrsunda 167

Norrsunda Raä 185
Settlement site

Norrvidinge

Norrvidinge kyrka

Norsminde

Norum 291

Norum Raä 285

Norum Raä 5

Norup

Norén i Trusta

Nurmo: Paukaneva
'sub-Boreal deposit.

Nybygget
Eemian deposits sealed beneath till.

Nybölle 4

Nygårds i Nedre Gärdsjö

Nygårds i Ovanmyra

Nykyrka kyrka

Nyköping 231
Stadslager, ca 1150x1000 m (N-S), medeltida och yngre, i stadscentrum. Det nu skyddade området är ungefärligt angivet på fotokonceptkartorna. I övrigt hänvisas till RAÄ och SHMM Rapport 1979, Nyköping, Medeltidsstaden 13, skrivelse från länsstyrelsen dnr 1280/80 samt till i ovanstående rapport anförd litteratur.
Se scannade dokument: Inventeringsboksuppslag under Huvuduppgiftsfliken för arkeologiska undersökningar som har registrerats vid Fornminnesregistret före FMIS införande.
- - Tillägg dnr 321-37-2001: Vid arkeologisk förundersökning år 2000 inför anläggandet av bergvärme i kvarteret Flickskolan 2 invid Franciskanerklostret påträffades inget av antikvariskt intresse i provrutan.
- - Tillägg dnr 321-525-2002: Vid arkeologisk förundersökning i år 1996 i kvarteret Allhelgona 19 framkom lämningar från nyare tid (1800-tal).
- - Tillägg dnr 321-1447-2005: Vid arkeologisk förundersökning år 1972 och slutundersökning år 1973 i kvarteret Stallbacken 7-11 påträffades byggnadsrester och fynd. Datering: 1100-1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-1722-2005: Vid arkeologisk delundersökning år 1981 påträffades byggnadsrester och fynd. Datering: 1100-1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-2232-2006: Vid arkeologisk förundersökning år 2006 i Västra Trädgårdsgatan 6 påträffades 0,5-0,9 m tj kulturlager och fynd av keramik BII:4, lerklining och djurben. Datering: medeltid-nyare tid.
- - Tillägg dnr 321-1527-2006: År 2003 utfördes en arkeologisk undersökning inom Nyköpingshus, Nyköping 64:1, se detta RAÄ-nr för resultat.
- - Tillägg dnr-321-2016-2005: Vid arkeologisk förundersökning 2005 i korsningen Västra Storgatan-Brunnsgatan påträffades kulturlager med keramik, tegelkross, träflis och bark. I lagret framkom flera fragment av trebensgrytor, fragment av gulvitt lergods, del av sulläder med sömhål och en spik. Typologisk datering till 1500-1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-3201-2005: Vid arkeologisk förundersökning 2005 i Slottsgatan, kv Borgaren, påträffades flera kulturlager med fynd av bl.a. tegelflis, ben, glas, koppar- eller bronsfragment, spik, keramik (yngre rödgods), brända ben samt kritpipsfragment. Typologiskt datering till 1600-1700-tal.
- - Tillägg dnr 321-766-2007: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktövervakning år 2002 i Hamnbron framkom en stenläggning, kulturlager och fynd av keramik (BIIy), kakel, kritpipor, järnföremål, glas och djurben. Datering: nyare tid.
- - Tillägg dnr 321-2733-2005: 2004 utfördes antikvarisk kontroll i form av arkeologisk förundersökning inom Nyköpingshus, Nyköping 64:1. Se detta RAÄ-nr för resultat.
- - Tillägg dnr 321-4039-2005: 2005 utfördes arkeologisk förundersökning i samband med att en äldre gravhäll vid Alla Helgona kyrkans västfasad flyttades från N sidan till S sidan av ingången. I sökschaktet efter gravhällen påträffades inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-4336-2005: Vid arkeologisk förundersökning 2005 i kvarteret Öster 1:1 påträffades kulturlager troligen efter Stora Slottsträdgården från 1500-1600-talet samt en träränna troligtvis hörande till den bebyggelse som fanns på platsen vid 1800-talets slut.
- - Tillägg dnr 321-3969-2007: Vid arkeologisk förundersökning år 2006 i Västra Trädgårdsgatan 6 påträffades 0,5-0,9 m tj kulturlager. Fynd av keramik, lerklining och djurben.
- - Tillägg dnr 321-3963-2007: Vid analys av 12 skruvborrsprover från miljöteknisk undersökning från kvarteret Slottsvakten 2 och 3 framkom omrörda kulturlager från nyare tid. Nivån för ursprunglig markyta dokumenterades.
- - Tillägg dnr 321-799-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning i kvarteret Nikolaus 7 år 2007 framkom 0,2 - 0,9 m tj kulturlager, 14C-daterade till perioden 1470-1650 e Kr. Fynd av yngre rödgods, kritpipsfragment, porslin och djurben.
- - Tillägg dnr 321-928-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av övervakning av fem borrprovtagningar i Kv Slottsvakten 1-2 och Väster 1:1 konstaterades i två fall kulturlager ned till 3,7 och 3 m ö h.
- - Tillägg dnr 321-2790-2008: Vid arkeologisk slutundersökning och antikvarisk kontroll i kv Rådhuset år 1963-1964 påträffades upp till 2,5 m tj kulturlager, träbrolämningar och huslämningar av trä. Fynd av mynt, myntstampsavtryck, keramik, runristade träföremål, trä- och läderförmål. Datering: 1200-1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-4041-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning i Östra Torget påträffades spår efter byggnader från 1600-talet samt golvplank N om Helgona kyrka.
- - Tillägg dnr 321-548-2009: Vid arkeologisk förundersökning år 2008 i kv Strömkarlen 16 och 17 framkom 1,1-1,2 m tj kulturlager i minst 12 lager. 14C-datering av djurben: 1180-1280 e.Kr (2 sigma).
- - Tillägg dnr 321-4892-2009: I samband med schaktning för ett dräneringsledning från Kungstornets N yttermur och mot ån utfördes en arkeologisk förundersökning i form av schaktövervakning 2009. Ett antal provstick med jordsond gjordes för att möjligen få nivåmått på den sterila markytan. Den sterila markytan nåddes ej utan omrörda lager sträcker sig minst till ett djup på 1,1 m. I övrigt påträffades inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-4901-2009: Vid arkeologisk förundersökning 2009 inom fastigheten Folkungabron 3-4 konstaterades att det finns intakta kulturlager mellan 0,7-1 m dj under markytan. Under detta framkom steril nivå bestående av silt. Lagren ovan utgjordes endast av omrörda kulturlager. Enstaka fynd av keramik (stengods, CII och yngre rödgods, BII:4) och djurben gjordes i de omrörda lagren. Inga fynd tillvaratogs.
- - Tillägg dnr 321-1571-2010: Statens maritima museer utförde en arkeologisk förundersökning inom fastigheten Väster 1:1, år 2010. Vid undersökningen påträffades påträffades tre anläggningar, varav en är daterad till 1600-tal (tilldelas egna RAÄ nr). Runt de tre större pålarna påträffades vid provtagningen ett kulturlager bestående av gråsvart fet lera med bränt material bl.a. kol, bränd kalk. Fynd: i lagret: handsmidda spikar, trolig blybit, möjlig pilspets, ett järnbeslag, byggnadsmaterial, tegel, öländsk kalksten trolig golvbeläggning, koben och kotänder. Även ett handtag till en trefotsgryta och ett kritpipsskaft blandat med mer modernt så som maskinslaget tegel och glasflaskor från 18-1900-tal påträffades. Handtaget till trefotsgrytan kan typologiskt dateras till sent 1500-tal tidigt 1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-872-2011: Vid arkeologisk förundersökning år 2010 i fastigheten Skutskepparen 46 påträffades kulturlager i den NV och SÖ delen av fastigheten. I NV observerades en stor del bevarade kulturlager där merparten sannolikt härrör från 1700-och 1800-talen. I sektionen syntes brandlager som förmodas vara rester från de två stora stadsbränderna åren 1665 och 1719 och under dessa fanns två trästockar som kan vara delar av en konstruktion. Stockarna kunde inte dateras dendrokronologiskt, men pekar mot tidigt 1600-tal. Mot botten av sektionen syntes den äldsta marknivån i form av tydliga kulturlager som innehöll keramik, med en generell datering till 1500-talets andra hälft. I SÖ delen av fastigheten framkom relativt fragmentariska spår av kulturlager. I botten av schaktet påträffades däremot rester av en träläggning. Makrofossilanalyser och keramikfynd i anslutning till träläggningen pekar dock på att det rör sig om en utomhusyta som kan ha tagits i bruk under tidigt 1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-4102-2011: Vid arkeologisk förundersökning år 2011, vid Borgarberget, inom fastigheten Väster 1:1, gjordes en arkeologisk dokumentation i form av provborrning, där 10 borrprover borrades ner till 1-3 m dj och inom en yta på 22x14 m. Anledningen till förundersökningen var att Nyköpings kommun planerar anlägga en ny stadspark på V sidan av höjden där Västra klockstapeln uppfördes år 1692. Vid undersökningen påträffades kulturlager innehållande tegelflis, kalkbruk, grus, sot och/eller ben från nyare tid. På grund av undersökningsmetodens begränsningar går det inte att säkert säga om påträffade kulturlager är omrörda eller inte. Inga spår efter konstruktioner som lergolv eller trärester syntes i skruvborren och ingenting tyder på att lagren är äldre än 1600-1700-tal. Inga fynd påträffades.
- - Tillägg dnr 321-4448-2009: Vid arkeologisk förundersökning 2009 inom fastigheten Borgmästaren 2 påträffades i sökschakt, 19x1 m st, kulturlager, 0,4-1,1 m tj, ungefär 1 m under nuvarande markytan. Längs en sträcka av ca 9 m frilades en tät stenläggning som tolkas utgör ett golv i en byggnad. Stenläggningen var täckt av ett tjockt brandlager av smulig bränd lera och rester efter kolat timmer och plankor. I brandlagret påträffades fynd av äldre rödgods samt en stor vridlåsnyckel. Det kolade träet 14C-daterades till 1280-1400 e.Kr. (kal 2 sigma). Strax Ö om det öppnade schaktet är en liten bod. Under boden finns en valvslagen källare. En skalenlig uppmätning gjordes av källardelen och kalkbruksprover togs från valvet. Dessa gav en datering till 1600-1700-tal. Dock är den ursprungliga golvnivån för källaren i höjd med stenläggningen och har troligen varit i bruk vid samma tid.
- - Tillägg dnr 321-1432-2010: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktövervakning 2010 inom fastigheten Läroverket 16 i samband med schaktning av trädgrop. Inga äldre kulturlager eller konstruktioner påträffades. Orörd marknivå kunde konstateras på ca 0,96 m dj.
- - Tillägg dnr 321-45-2011: Vid arkeologisk förundersöknijg 2010 inom fastigheten Väster 1:1 längs med Nyköpingåns S strand kunde det konstateras i samband med schaktning att strandbrinken har fyllts ut vid olika tillfällen. I V förekom ett sparsamt fyndmaterial från 1600-1700-talet. I övrigt påträffades inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-807-2011: Inom fastigheten Åkroken 4 Ö del utfördes en arkeologisk förundersökning 2010. I området hade ett tidigare garage stått som revs inför förundersökningen. De äldre kulturlagren i schaktet handrensades efter att spåren från rivningen hade tömts ur schaktet. I fastighetens SÖ del påträffades bevarade medeltida kulturlager, innehållande dynga, träflis och en ringa mängd tegel, med en tjocklek på 1-1,5 m. Fynd: fingerring av kopparlegering med blå infattningssten, dubbelkam, spelpjäs av ben (kastben till spelet Kasta kota), läderavfall, keramik, lerklining och djurben.
- - Tillägg dnr 321-1157-2011: Inom fastigheten Väster 1:1 invid Nyköpingåns V sida strax N om Nyköpingshus utfördes en arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning 2010. Övervakningen föranleddes av att provborrningar efter föroreningar gjordes på fyra platser mellan Fiskbron och Konsthallen. Tre schakt togs upp och inget av antikvariskt intresse noterades.
- - Tillägg dnr 321-1160-2011: Inom fastigheten Nyköpingshus 1, invid kanonrondellen utfördes en arkeologisk förundersökning 2010. Föranledd av sprickbildningar i rondellens murverk togs två provgropar upp för att kontrollera ifall det var sättningsskador. Förundersökningen kunde konstatera att relativt omfattande kulturlager finns invid rondellens Ö sida, medan de succesivt upphör mot N. Kulturlagret i det Ö schaktet kunde genom fynd, lagerföljder och byggnadshistoriskt sammanhang dateras till sent 1500-tal.
- - Tillägg dnr 321-1184-2011: Vid arkeologisk förundersökning inom Hellmanska gården i fastigheten Sörmlandsbanken 1 påträffades i sökschakt rester av ett hus S om berörda byggnaden. Rester utgör en syll (NÖ-SV), ca 0,5 m br, bestående av rundade och skarpkantade stenar, 0,2-0,5 m st. Syllen framkom direkt under ytskiktet. Kulturlager påträffades även i samma schakt som syllen. Fynd av kakelfragment och kritpipsskaft. I övriga schakt framkom inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-4524-2011: Vid Nikolai kyrka utfördes en arkeologisk förundersökning i form av schaktövervakning 2009, N om och invid kyrkans långsida. Inget av antikvariskt intresse påträffades.
- - Tillägg dnr 321-4553-2011: V om Nikolai kyrka på fastigheten Nikolai 10 utfördes en arkeologisk förundersökning föranledd av schaktning för fundament till belysningsstolpe samt anslutande elledning. Stolpschaktets botten rensades och provstacks med jordsond för att få en nivå på steril orörd marknivå, samt bedöma tjocklek på underliggande kulturlager. Den orörda marknivån mättes till 13,10 m.ö.h., detta i relation med nuvarande marknivå på 13,96 m.ö.h. Ett ben påträffat i det äldsta kulturlagret 14C-analyserades och gav en datering till 1300-1430 e.Kr. (kal 2 sigma).
- - Tillägg dnr 321-4825-2011: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning 2011 längs Bagaregatan invid fastigheterna Hotellet 25 och Järnhandlaren 1. I ett schakt för en trädgrop framkom spår från den tidigaste markanvändningen, med liknande karaktär som påträffade markhorisonter från historisk och medeltid i andra delar av Nyköpings stadslager. I ett annat schakt framkom ett lager med sot och kol innehållande tegelkross och keramik med trolig datering till 1700-1800-tal. I övrigt påträffades inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-4828-2011: Inom fastigheterna Väster 1:1 och Nyköpingshus 1 utfördes en arkeologisk förundersökning 2010 föranledd av anläggandet för ny belysning i parkmarken vid Tovastugan och längs åpromenaden vid Nyköpingshus. Fem schakt togs upp, var i ett påträffades grundstenar och tegelkross som sannolikt är rester från en byggnad som finns på 1888 och 1931 års kartor över Nyköping. I övrigt framkom inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-117-2012: Föranledd av lagandet av en akut vattenläcka i korsningen Östra Trädgårdsgatan-Behmbrogatan utfördes en arkeologisk förundersökning 2011. Drygt 1 m under nuvarande marknivå konstaterades kulturlager i N schaktväggen med silt, sot, kol och små tegelflisor, som tolkas härröra från aktiviteter kopplade till den närliggande klosterområdet under hög- och senmedeltid.
- - Tillägg dnr 321-734-2012: Föranledd av sättningsskador i huset vid Västra Trädgårdsgatan 53 inom fastigheten Gripen 23 utfördes en arkeologisk förundersökning 2010 i samband med schaktning vid husets SÖ hörn. Inget av antikvariskt intresse påtärffades.
- - Tillägg dnr 321-1436-2012: Vid arkeologisk förundersökning 2011 i SV delarna av fastigheten Slottsvakten 1, i anslutning till Slottsskolan identifierades kulturlager som genom 14C-analys dateras till 1100-talets andra hälft eler början av 1200-talet. I samma lager påträffades även en skärva från ett stengodskrus av tyskt ursprung, som dateras till tiden 1350-1400.
- - Tillägg dnr 321-1666-2012: Vid arkeologisk förundersökning 2011 inom fastigheten Skutskepparen 46 påträffades kulturlager och konstruktioner i tre av totalt fem källarutrymmen som undersöktes. Dessa var dock relativt fragmentariska men fyndrika. En analys av keramiken från platsen visar att områdets har brukats från åtminstone senmedeltid. Detta överensstämmer väl med resultat från 14C- och miljöanalyser. Tre brukningsfaser kunde urskiljas utifrån kulturlagerföljder och analyser.
- - Tillägg dnr 3.4.2-4187-2012: Vid arkeologisk förundersökning 2011 inom fastigheterna Garvaren 1 och 8. I Ö delen av Garvare 8 påträffades bevarade kulturlager. I ett schakt framkom en heltäckande stenläggning och syllstenar. Fynd av järnskrot, beslag och hästskor samt smidesslagg. De påträffade anläggningarna avviker från den bebyggelse som kan ses på stadskarta från 1888.
- - Tillägg dnr 3.4.2-118-2013: Inom fastigheten Brovakten 5 utfördes en arkeologisk förundersökning hösten 2011. I sökschakten fanns endast fyllnadsmassor intill åstranden. Rester efter en bryggkonstruktion daterad till 1600-tal till 1700-tal påträffades.
- - Tillägg dnr 3.4.2-4007-2012: Inom kvarteren Verkstaden, Mejeriet och Nyköpingsbruk utfördes en arkeologisk förundersökning i samband med utförandet av miljöundersökningar i form av borrningar. I borrhålen framkom tjocka kulturlager, ca 1,5 m tj, med inslag av träflis och tegel, med störst koncentration i gränsen mellan kvarteret Mejeriet och Nyköpingsbruk. Möjligen utgör dessa kulturlager spår efter mässingsbruket vid åkanten.
- - Tillägg dnr 3.4.2-3750-2012: År 2012 utfördes en arkeologisk förundersökning inom fastigheterna Slottsvakten 1, 2, 3 och Väster 1:1 föranledd av planerade miljöprovtagningar. Inom Slottsvakten 1 påträffades kulturlager och en förmodad syllstensrad samt en ässja, som troligen utgör spår efter en smedja. Lämningarna är kan sannolikt knytas till efterreformatorisk tid. Inom Slottsvakten 3 återfanns historiska bebyggelselämningar som kan knytas till gasverket från år 1861.
- - Tillägg dnr 3.4.2-3752-2012: En arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning utfördes inom fastighet Residenset 8 år 2012. Två schakt togs upp, ett i SÖ delen av länsstyrelsens inre gård samt ett intill Annexet strax N om länsstyrelsens Ö flygel. Endast fyllnadsmassor påträffades i schakten som dock inte grävdes ned till steril nivå.
- - Tillägg dnr 3.4.2-2063-2013: Med anledning av diverse schaktningar för dagvattenbrunnar, belysningsstolpar, trädgropar och enstaka släntningar utmed Folkungavägen mellan Västra Kvarngatan och Ringvägen ufördes en arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning under perioden juni-oktober 2012. Längs sträckan Västra Kvarngatan till N sidan av ån framkom i 3 schakt ett 1-1,5 m tj medeltida kulturlager med gödsel, djurben och träflis. Vidare framkom en kullerstensläggning och en kavelbro. Längs sträckan Åpromenaden till Östra Trädgårdsgatan framkom i 3 schakt mörkbruna kulturlager, 0,5 m tj, med ben och organiskt material. I kulturlagret påträffades fynd av tidig- och högmedeltida keramik, ett blästermunstycke, eldslagningsflinta samt kammakeriavfall i form av sågat ben. I N delen påträffades spår efter en tegelbyggnad i form av en hög syllstensrad med en tegelmur i renässansförband ovanpå. Byggnadens orientering motsvarar den gamla stadsplanen från tiden före stadsbranden 1665. Längs sträckan Östra Trädgårdgatan till Östra Promenaden framkom i 2 schakt ett gråsvart kulturlager, 0,5 m tj, med tegelkross och kalkbruk från nyare tid. Längs sträckan Östra Promenaden till Hamnbron påträffades i 10 schakt kulturlager, 0,25 m tj, med inblandning av tegelkross, kalkbruk och slagg. Kulturlagren tolkas som spår efter slottets stora trädgård samt skeppsvarvets smedjor och mekaniska verkstäder, som låg här under 1800-talet.

Nyköping 661

Nyköpingshus
Statligt byggnadsminne, Nyköpingshus. Skyddsföreskrifterna omfattar samtliga byggnader, försvarsverk och ruiner inom slottsområdet. På Nyköpingshus har även länsmuseet samlingar och utställningar från förhistorisk och historisk tid samt arbetslokaler för museets tjänstemän.
- - Tillägg dnr 321-1527-2006: Vid arkeologisk undersökning år 2003 inom en 6x4 m (Ö-V) st yta i NÖ hörnet av den inre borggården påträffades en stenpackning täckt av kalkbruk, murar, valvfundament, kulturlager och fynd av bl a järnföremål, keramik, glas och djurben. Stenpackningen daterades till 1100 - 1200-talet. murarna till andra halvan av 1200-talet och 1300- talet, valvfundamenten till renässansslottets tid, kulturlagren daterades från 900-talet till 1800-talet.
Tillägg dnr 321-2733-2005: 2004 utfördes antikvarisk kontroll i form av arkeologisk förundersökning i en portöppning under Gamla Residensets V fasad. I en sektion på 3,5x3,5 m dokumenterades mer än 30 enskilda kulturlager och stenläggningar. Den understa stenläggningen kunde dateras till tidigt 1300-tal. Ett tunt brandlager kopplades till rasering av borgen som ägde rum 1318. Ett utfyllnadslager med tegelkross och kalkbruk kopplas till stenläggning av borggården 1589. Detta överlagrades av ett tegellager kopplat till stadsbranden 1665. Överst framkom fler utfyllnadslager som fortsatte upp till trägolvet som anlades 1726. Fynd av yngre rödgods (BIIIY) slaggskållor samt ett djurben, vilket C-14 daterades till 1300-tal.

När 219

Näs

Näs gård i Persbo

Näs Herrgård

Näs kyrka

Näsan (Sandbro)

Näsjonases i Andtjärabo

Näsjons i Åberga

Nätra Raä 306

Nätra Raä 307

Nätra Raä 359

Nääs gård

Nöbbelöv

Nösslinge kyrka

Nöttja kyrka

Nørre Lyngby
Lateglacial succession.
Dating evidence in Aaris-Sørensen (1995).

Oarddojávri

Odelbergs Ön

Odensala 6 (386)
Boplats, delundersökt, ca 160-285x30-120 m (Ö-V), bestående av kulturlager, 5 skärvstenshögar samt 1 hägnad. Mellan åren 1993-1994 undersöktes och borttogs boplatsens N del inför byggandet av en järnväg mellan Stockholm och Arlanda flygplats. Här påträffades kulturlager, en äldre odlingsyta, skärvstensflak och skärvstenshögar, 660 stolphål/störhål, 67 härdar, 6 härd (?), 479 nedgrävningar/gropar, 18 nedgrävningar (?), 87 mörkfärgningar, 1 brunn/källargrop (?). Bland stolphålen framkom 16 hus och 2 hägnader och bland groparna ett gropsystem.
Skärvstenshög (1), 9 m diam och 1 m h. Spår av kantkedja, 0,2 m h av 0,5-1 m l stenar, särskilt i SV. I mitten grop, 3 m diam och 0,8 m dj, vilken blottar talrika skärviga och skörbrända stenar, 0,03-0,05 m st. Skärvstenshög (2), oregelbundet rundad, ca 8 m diam och 0,5-0,7 m h. Övertorvad med i ytan enstaka synliga skärvstenar. Plan yta. I centrum är två 1-1,5 m st block. I S kanten är ett ca 0,7 m st block. Ca 20 m SÖ om (1) är: Stensträng, ca 100 m l (NÖ-SV), 1-1,5 m br och 0,3-0,4 m h av 0,4-1 m st stenar. Ställvis pålagd med röjningssten i sen tid.
Skärvstenshög (3), närmast rund, 11 m diam och 1,2 m h. Övertorvad. I kanterna ett par stenar, 0,5-0,7 m st. Något NÖ om mitten är ett två-delat block, möjligen fast berg, 1,5 m st och 0,4 m h. Något ojämn och skadad yta. Utfallen i S. Gräsbeväxt. Provstick blottade talrika skörbrända och skärviga stenar, 0,03-0,15 m st. 7 m V 30cg S om (3) är: Skärvstenshög (4), rund, 14 m diam och 1,6 m h. Övertorvad med i ytan och kanterna enstaka stenar, 0,4-0,8 m st. I NV kanten är stenar delvis blottade, delvis påförda, 0,03-0,8 m st , de minsta skörbrända eller skärviga. I mitten grop, 2 m diam och 0,2 m dj. I N delen är en kraftledningsstolpe, med fundament av skörbrända stenar, 0,03-0,1 m st. N delen av högen utfallen eller ytskadad. Vid provstick blottades skörbrända stenar även i andra delar av högen. Gräsbeväxt. 48 m S 20cg V om (4) är: Skärvstenshög (5), nu källare, rund, 12 m diam och 1,5 (?) m h. Dess inre utgörs nu av en stenskodd källare utan tak, 3,5x2,5 m (NNÖ-SSV) och 1,5 m h. Ytan är övertorvad, med högens fyllning består helt, i brottytorna efter anläggandet av källaren, av skörbrända stenar, delvis sotiga, 0,02-0,15 m st samt jord.
Boplatsen var tidigare registrerad på flera nummer. Odensala 361:1-3 har överförts till detta nummer. Se Skannat dokument, Inventeringsbokuppslag under Huvuduppgiftsfliken för ytterligare uppgifter som har registrerats vid Fornminnesregistret före FMIS införande.
- - Tillägg dnr 321-946-2006: Vid arkeologisk förundersökning och särskild undersökning 1993-1994 påträffades inom ett ca 295x10-50 m (Ö-V) st område boplatslämningar enligt ovan. Fynd av bränd lera, keramik, brända och obrända ben, en holkyxa i brons, fragment av vävtyngder och en sländtrissa, tre knivar, spikar/nitar, en hästsko, hästskosömmar, en järnring, slagg, flinta, kvarts, löpare/knackstenar, malstenar, slipstenar, skafthålsyxor samt en slipad yxa i diabas. 14C-datering till 1300 f. Kr. - 780 e. Kr. (kal 1 sigma) alternativt 1400 f. Kr. - 690 e. Kr. (kal 2 sigma).

Odensala Raä 402

Odense
Fly puparia associated with medieval pit containing several cat skeletons.

Odlaren 1:1
Stenåldersboplats,ca 150x60 m (Ö-V) konstaterad genomutredningsgrävning (Dnr 5293/93) Fynd av slagen kvarts.Dnr 421-2053-1994. Rapport. Vid förundersökning kunde boplatsenavgränsas till ca 75x35 m (Ö-V). Inom ytan framkom ettfyndförande lager intill 0.2 m tj, innehållande slagen kvarts.Inga anläggningar eller mörkfärgningar framkom, dock enstakaskärvsten.

Ods kyrka

Offerdals kyrka

Oksnes
Late Prehistoric / Norse Burial

Olaloftet från norra Mon

Olars i Holen Västra Öje

Olars i Knåda

Olers-gården i Stenshyttan

Oljonsgården i Hara

Ollars i Orsbleck

Ollas i Ovanmyra

Olmats i Noret

Olmårs i Vik

Olofsson i Gärde

Olols vallstuga

Olovsson i Hölje

Olperås i Färnäs

Olsson i Medvigge

Olsson i Sjör

Olssons i Harabygden

Olssons i Ringsta

Olvarberget

Onsala 327

Onsala Raä 369

Onsjöstugan

Onttoharjut
Organic silt beneath till.

Onttovaara
Early Weichselian peat sealed by till.
Relationships between s1-2 (1993) and S3 (1997) not clear.

Orkesta kyrka

Ornässtugan

Orraryd

Orsa kyrka

Oskarshamn wreck
13th Century shipwreck off Swedish coast, fauna from between ribs and planking, associated with barley and weed seeds.
Note : Aridius nodifer is a 19th C introduction to Europe from Australia.

Oslo: Gamlebyen
Urban deposits in the medieval town:

Oslo: Oslogate 3 & 7
Medieval urban deposits
Diptera (puparia) not quantified.

Ottenby

Ottenby kungsgård

Outojärvi
7 samples from beneath 1.5m of Holocene peat.
List amalgamated in Lemdahl (1997).

Ovansjö Raä 307

Oxiegården

Oxsjön

Oxsätra, Anneberg

Pappilanmäki

Parboäng

Parhäbre i Mon

Pedersborg

Pedersens i Berget

Pellas i Färnäs

Pellas i Östra Björken

Pellebergs i Älgberget

Pellgården i Västanå

Pelso
Holocene 'Warmth flora' deposit - Early Atlantic.

Peres i Blecket

Peres i Vikarbyn

Perho

PerJons i Vik

Perkiö

Perols i Nedre Gärdsjö

Perols i Övre Gärdsjö

Persgården

Persson i Böle

Persson i Lungre

Perssons i Borr

Perstorp kyrka

Perstorps kyrka

Petersenska huset

Petter Pers i Flatenberg

Petterssons i Norrböle

Pihtipudas: Lake Alvajärvi
Atlantic or sub-Boreal peat.

Piilonsuo
Holocene woodland samples.
Note: spp labelled as p in list as '1'

Pileskoven

Pilgrimstad
'Interglacial' site, see also Lindroth (1948) and 1949 for Amara alpina.
Original list expanded by Moseley.

Pinnekulla

Piper Pers i Vålberg

Piteå: Borgsfors

Plintsberg

Pomarrku
Holocene, 'very fresh'.

Prans i Västbjörka

Prostgården

Pryssgården

Prästgården

Prästgårdsloftet Älvdalen

Prästsjödiket Umeå

Prästtorp

Præstelyngen i Åmosen
Burrows in piece of mesolithic elm wood.

Purasharju
Peat horizon sealed 4m beneath till and Holocene deposits.

Pyhäjärvi: Hoikkaneva
Early Holocene

Päbul i Östnor

Pörte i Burängsberget

Pöytä: Pinomaesuo
Holocene, Sub-boreal peat.

Qvarnarp

Raabjerg
Holocene gyttja.

Radio Gotland

Ragunda gamla kyrka

Ramsele Raä 160

Ramshög

Ramsättra

Ramså
Early Holocene sequence

Rankhyttan

Ransbergs kyrka

Ranstad
Lateglacial - Early Holocene sequence. All insect fauna from dated unit F.
Note: Amara sp is ?A alpina & Bledius spp 1 ex is B ?fusci

Rappasundet

Rapptorpen

Rautio: Kärkiskylä
Holocene deposit

Rautio: Osmina
Late Holocene deposit

Rautu
?Holocene material originally identified by Poppius.

Ravlunda kyrka

Reisjärvi
Holocene deposit

Renbergs i Öje

Resare-Olssons i Västberg

Resmo kyrka

Reutersberg

Ribe: Posthustorvet
Early medieval (Viking) urban deposits.
Note: the numbers refer to the number of samples the sp occurs in and not number of individuals.

Ribetua gård

Riipiharju
Core in Early Weichselian sediments.
Records amalgamated into a single sample in Lemdahl (1997).

Ringeby

Ringestena

Ringkloster

Ringsta

Ringsö

Ripkallhögen

Ripsa kyrka

Risaloftet

Ristomta gård

Roes

Rognlien IV/Langangen

Rogslösa kyrka

Rombins i Östnor

Romson-gården i Noret

Rosenvingeska huset

Roslättsgård

Roth i Sterte

Rotheden
Organic silts below 4m of silt under 1m of till.

RTM Buxabygd

Rudersdal Kro Mose

Ruksesbákti, Indre Sandvik

Rumskulla 234:1

Runtuna kyrka

Rusthållargården

Rutå Lars Rutån

Rya

Rydboholms slott

Ryds herrgård

Ryssby kyrka

Ryssebo

Ryssgärdet

Ryttartorpet

Ryttartorpet bod

Ryttartorpet fähus

Ryttartorpet tröskloge

Ränneslätt

Rättviks kyrka

Rävinge kyrka

Råda Raä 101

Råga Hörstad

Råinget

Råneå 414

Röetved II

Röhälla

Rönnby-Skultuna

Rörstrand, Bottna Herrgård

Rössberga Megalithic

Rössvik

Rød Terrasse

Rødskjær/Halvarp

Rødstranda

Rønbro

Rørarød

S'Ers-gården i Österby

Sahréns i Färnäs

Sala sockenkyrka

Saltosas i Klappsta

Salvarp

Samlängan Hjältanstorp

Samnan
Post-medieval stream succession N of Uppsala.
S1 (base) - S4.

Sanda

Sanda kyrka

Sandby prästgård

Sandemar

Sandemar slott

Sandvikshärbret

Sandåkra
Holocene peat sequence.

Sankt Clemens kyrkoruin

Sankt Johannes 96:1

Sankt Lars kyrka

Sankt Peters klosters kyrka

Sankt Petri Kyrka

Sankta Karins kapell

Sankta Maria kyrka

Sannagård i Sillerbo

Santa Maria

Sarasgården Isala

Sarkasvaara
Lacustrine sediments beneath sand and till in hummocky moraine landscape
A single sample in Lemdahl (1997).

Saxtorp (SU 8)
Saxtorp 63; Saxtorp 62; Saxtorp 61; Saxtorp 26

Schweitzergränd

Sejerø
Lacustrine sediments on a small island in the S Kattegat - mid-Weichselian.
Fauna also includes ?Lenarchus sp., and Cristatella mucedo.

Selens fäbod

Selånger Raä 136
Hamnanläggning(?) rest av, på en ca 15x9 m st yta (NNÖ-SSV) är enstensanhoppning, 0,1-0,5 m h, av 0,2-0,5 m st stenar. Påfördodlingssten i V delen. I övrigt är inga odlingsrösen i åkern.Inte omöjligt att stenarna utgör rester av stenbrygga, grund tillsjöbod eller liknande. Vid 1946 års inventering beskrevsanläggning, möjligen ursprungligen i kallmur. Hülphers säger sigha iakttagit lämningar av stenbryggor efter St.Olofs hamnnedanför (gamla) kyrka.

Sibbo

Sibbolängena i Nedre Gärdsjö

Sigfridsgården

Sigtuna
Viking urban deposits, not examined in full.

Sigtuna 195:1

Silje

Silte kyrka

Silvåkra 10:1

Siretorp

Sisshammar

Sivakkojärvi
Early Weichselian silts exposed in section beneath sand and till.
Records amalgamated into a single sample in Lemdahl (1997).

Sjonhem kyrka

Själstuga

Sjöbloms i Gärde

Sjörups gamla kyrka

Sjöstugan

Sjösås gamla kyrka

Sjørup
Holocene peat in Limfjord.

Skabersjö slott

Skagen
Holocene peat deposit.

Skagerholms gård

Skalunda kyrka

Skanör Stubbamölla

Skarp-Ösby

Skateholm

Skattmansö
Holocene 'Ancylus Clay'

Skeby Raä 46

Skedemosse

Skederid 106
1) Hög, rest av, ca 8 m diam och 0,5 m h. N delen nästan heltbortschaktad, S och V kanterna skadade genom odling i mitten ären grop 3 m diam och 0,7 m dj. Röjningssten ställvis uppslängd påhögen. 2 m NÖ om nr 1 är. 2) Hög, 7 m diam och 0,5 m h. I mittenär en grop, 2,5 m diam och 0,5 m dj. I gropen och i N delen ärnågon löst liggande 0,3-1,0 m st stenar. Ca 2 m NNV om nr 1 är.3) Stensättning, rund, 6 m diam och 0,3 m h. Övertorvad. Enstakaröjningssten på ytan. V kanten skadad genom odling.

Skederid Raä 190
Settlement site

Skedshult

Skellefteå socken Raä 198

Skellefteå stad Raä 632

Skeppsås kyrka

Skjaervika
Succession associated with Late Neolithic/Early Iron Age structure.

Skjærvika

Skog Raä 7

Skog-gard i Nusnäs

Skogsmossen

Skom Lars i Tällberg

Skommars i Heden

Skottsbergska gården

Skraders i Ribbåsen

Skrea 106

Skrea Raä 106

Skrea Raä 162

Skrea Raä 177

Skrickerum

Skräddars

Skummeslöv

Skumparberget

Skurup
Holocene ('warm period') deposit.

Skurup: Saritslöv
Holocene 'warm period' deposit.
?Same site as 'Skurup'?

Skäggalösa Norregård

Skälby

Skällvik 222:1

Skälvums kyrka

Skänninge 52

Skänninge 5:1

Skänninge Abbey

Skålsta

Skålö

Skånes-Fagerhult 125

Skårby kyrka

Sköldsborg

Skön Raä 164
Boplats, 20x7-15 m st (NV-SV), påträffad vid särskild utredning år 2011. Området prospekterades med magnetometer- och georadarundersökning samt undersöktes med metalldetektor innan schaktning. Vid undersökningen påträffades kulturlager, stenansamlingar med inslag av skörbränd sten samt brända ben, keramik, bränd lera och metallföremål, huvudsakligen av järn. 14C dateringar av anläggningarna gav dateringar till 722 +/-33 e Kr och 1554 +/-57 e Kr. Ca 10 m Ö om ytan påträffades ett dike som även synts på de geofysiska undersökningarna (RAÄ dnr 321-4746-2011).

Skönberga kyrka

Skörstorps kyrka

Skövde Raä 158

Slevringe gård

Slotseng
Lateglacial kettlehole sequence associated with Hamburgian reindeer butchery site.

Slottsskogen

Sluppen/Sluppan

Slästorp

Slättåkra

Slättåkra lillegård

Slöinge Raä 114

Slöinge Raä 115

Smalogava

Smedja Nusnäs Zorns gammelgård

Smedjan i Läde

Smedjegatan 22

Smedsbo

Smedstorp

Smedstorps slott

Smens i Yg

Smensgård i Torrbergsbo

Smissarve

Smälingsgården

Smällan

Snotterholmen

Snårberget
Organic material incorporated in till.

Snårestad
Lateglacial deposit.

Snåret

Snöstorp 106

Snöstorp Raä 106

Sockengränsen

Solbaddet

Solberg 1:15

Solberga
Lägenhetsbebyggelse, bestående av rester efter en husgrund samt prydnadsbuskar.

Solberga, Linköping

Soldattorpet (Limhamn)

Solheim

Solna kyrka

Solna kyrka ladan

Solumnshamn

Solviks i kyrkbyn Boda

Sommarlagård Hjältanstorp

Sommaränge Skog

Sonaboda

Sondre Tunåsen
Iron Age sediments close to Gamla Uppsala.

Sonnorps frälsegård

Sorsele Raä 277

Sosserladan Fåsås

Sotarskärsviken i Ältebo

Sote Mosse

Sotmyra

Spargott

Sparreska palatset

Sparrgården i Indor

Sparvgården i Backa

Spinkarp

Spinkarps gård

Spjalko
Insects from Early Atlantic to Early Sub-Boreal sediments.
Also the bug Cydnus biguttatus.

Sporrakulla

Sproge gamla stavkyrka

Sproge: Snoder
Holocene 'Littorina period' deposit.
Previously identified as 'Anchomenus' sp in von Post (1903).

St. Gatan. Kv. Handelsmannen 8-9

Staffans i Åsen

Staffas i Nedre Gärdsjö

Staffas i Ovanmyra

Stafsinge 118

Stafsinge Raä 116

Stafsinge Raä 120

Stafsinge Raä 122

Stall Fudal Zorns gammelgård

Stall i Grönlokshol

Stall i Noret

Stall Sturhans i Fåsås

Stallbacksvägen

Stare 1:13

Stavsholmen

Stavsjöbodarna

Stavsåkra
Holocene succession.

Stenbockska palatset

Steninge kyrka

Steninge slott

Stensjö

Stensmålen

Stenstrup Teglværk
Lateglacial clay in brickworks.

Stevningen Mose
Holocene peat and gyttja.

Sticko Erik Perssons gård i Färnäs

Stockholm 103:1

Stockholm 704

Stockholm 705

Stockholm 706

Stockholms Slott

Stockholmsgården i Gåda

Stora Bråmåmyr i Nusnäs

Stora Gårda Herrgård

Stora Halmören

Stora Harrie

Stora Herrestads kyrka

Stora Hulterska

Stora Kolfly

Stora Köpinge kyrka

Stora Lund

Stora Malm 229:1

Stora Rickby

Stora Skedelid

Stora skedvi kyrka

Stora Träskär

Stora Tuna Skärsjö

Storasjö
Holocene sequence.

Storpers i Södra Kättbo

Storsved i Berge

Strängnäs Raä 443
Boplats, undersökt och borttagen, ca 50x40 m (NNV-SSÖ). Vid särskild utredning år 2005 påträffades 2 stolphål, 1 nedgrävning, 3 mörkfärgningar och en möjlig ränna eller dike i ett sökschakt. Stolphålen och nedgrävningen undersöktes. Fynd av obrända djurben. Oklart om anläggningarna har koppling till tidigare historiska bebyggelseenheter eller förhistoriska aktiviteter. (RAÄ dnr 321-3661-2006).
- - Tillägg RAÄ dnr 321-4722-2006: Vid arkeologisk förundersökning år 2006 påträffades ett 60-tal anläggningar i form av stolphål, störhål, härdgropar, en ränna, kulturlager, samt mörkfärgningar. Totalt undersöktes 17 av de konstaterade anläggningarna. Vissa av de påträffade anläggningarna utgör spår efter möjliga huskonstruktioner. Fynd av bränd lera, brända och obrända ben, enstaka bitar av keramik (förhistorisk och yngre rödgods), 1 facetterad löpare i bergart.
- - Tillägg dnr 321-3252-2009: Vid särskild undersökning år 2007 undersöktes och borttogs 91 anläggningar i form av 10 härdar, 3 härdgropar, 2 kokgropar, 11 nedgrävningar, 63 stolphål. 1 ränna och 1 avfallslager. Flera av anläggningarna ingick i någon av de 4 huskonstruktioner eller i den hägnad som kunde identifieras inom boplatsområdet. Huslämningarna utgjordes av 1 grophus, 1 treskeppigt hus, 1 hörnstolpshus och 1 enskeppigt hus med en syllstensliknande grund.
Grophuset var ca 3x3 m st och hade en delvis stensatt ingång och en härdgrop i det NÖ hörnet.
Det treskeppiga huset var rektangulärt, ca 9 m l och omfattade 5x2 parställda stolpar. Centralt i huset fanns en härdgrop.
Hörnstolpshuset var rektangulärt och ca 6x3 m st. Den stensyllsliknande konstruktionen var ca 4x5 m st och rektangulär till formen. Storleken på stenarna varierade mellan 0,10 och 0,50 m.
Fynd av bl. a av vävtyngder, keramik, brända/obrända ben, lerklining, 4 löpare/malstenar i bergart, 1 pilspets av järn.
Boplatsen kan generellt dateras till järnålder, med en viss tyngdpunkt till yngre järnålder. Sammanlagt finns åtta 14C-dateringar från boplatsen. Grophuset daterades genom 14C analys till 880-1020 AD (kalibrerad ålder 2 sigma), det treskeppiga huset till 550-660 AD (kalibrerad ålder 2 sigma) och hörnstolpshuset till 410-560 AD (kalibrerad ålder 2 sigma) och hägnaden till 430-660 AD (kalibrerad ålder 2 sigma).
- -Tillägg dnr 321-4073-2010: Vid arkeologisk förundersökning år 2010 avgränsades boplatsen åt N. Inom området fanns inga spår i form av anläggningar och/eller fynd som kunde knytas till den tidigare undersökta boplatsen. Boplatsen är genom den nu genomförda förundersökningen slutligen undersökt och borttagen i sin helhet.

Stråvalla kyrka

Stræten

Stræten terasse

Strö kyrka

Strömby

Strömmen

Strömsholms slott

Stubbamöllan

Stuga Fudal Zorns gammelgård

Stuga i Nybingsbo

Stuga Selja

Stuga Skålö by

Sturhanslars Olovs i Fåsås

Styrsö Raä 117

Stäket

Stäksundet

Ställverksboplatsen

Stämmeryd

Stävie 3:1

Stångsmåla

Stötollas i Lenåsen

Sulbæk Huse
Wood peat with Phragmites.

Sundbergs i Heden

Sundbyviks gård

Sundkvists i Söderhögen

Sundre kyrka

Sundsaasen 2

Sundsvall stad
Hög, rest av, 12 m diam och ca 1 m h. I V kanten en fördjupning. Källargrop?, 6 m l, 1,5 m br och 0,2-0,3 m dj. VNV hälften förstörd vid vägbygge. Mycket kraftigt överväxt med lövsly och gräs.
Tillägg dnr 321-1840-2004: I samband med vägbygge undersöktes och borttogs graven. Fynd av agraffknappar, kam, bronsbleck, benpilspetsar, kniv, järnsölja, järnfragment och ben.
Tillägg dnr 321-1280-2005: Vid kompletterande arkeologisk undersökning år 2005 undersöktes de under vägen liggande kvarvarande delarna av graven. Fynd av kvarts och bränd lera.

Sunnanås

Svaneberg

Svanebäck

Svarteborg 585

Svarteborg 592

Svarteborg 593

Svarteborg Raä 116

Svarteborg Raä 403

Svarteborg Raä 589

Svartemosse
Late Holocene faunas from peat succession in small raised mire.

Svarv Jöns i Utanmyra

Svedala
Coleoptera from Lateglacial deposits.
Notiophilus coriaceus n sp is an eroded specimen of N aquaticus.

Svedala 7:1

Svedvi kyrka

Sven Bogg i Bonäs

Sven Frimodigs i Sör Lindberg

Sven Mårs i Born

Sven Ollén i Näsbyggebyn

Svendborg: Møllergade 6
Sample 1 from medieval urban deposits, dated by dendrochronology to1188-1218.
Sample 2 charred barley - early 13th C. (see also Jørgensen (1986)).
Not published in full.

Svensåsen

Svälinge, Tåkern

Svågertorp 8B-C

Sværholt

Sydöstra härbret Zorns gammelgård

Sysslomansgården

Säby 5

Säbyholm

Sälja

Sällstorps kyrka

Särdal

Särkivuoma
2 samples from organic layer 3 - 4.5m down.

Särslöv

Särslövs kyrka

Säter

Säternybodarna

Sätersfors

Sätila Strömma

Sävar Raä 56

Sånga Raä 8

Söderala kyrka

Söderbackan i Västerbor

Söderby

Söderholm i Grötom

Söderköping 14:1

Söderlundska gården

Södermanland-Nerikes nation

Söderåkra

Söderåkra (Eket)

Södra Hee

Södra Möckleby kyrka

Södra Vi 6:1

Sölvsved

Söndrum Raä 100

Söne kyrka

Sörgården i Tornäs

Sörsylta

Sövestads kyrka

Taastrup Brickworks
Lateglacial clay in brickworks.

Takkanenmännikö
Early Weichselian deposits sealed by till.

Tand

Tannefors
Linköping 125; Linköping 123; Vårdsberg 267; Vårdsberg 19; Vårdsberg 18; Vårdsberg 17

Tanum 1209

Tanum 1229

Tanum 1892

Tanum Raä 1840

Tanum Raä 539

Tanum Raä 544

The Police Station park

The Prince house

Thodéns i Gruvriset

Thomsén i Östergrav

Tidersrums kyrka

Tierp 458

Tiertjern

Tillinge Raä 314
Boplatslämningar inom ett 113x25 m (Ö-V) st område bestående av4-5 hus med därtill hörande anläggningar i form av härdar,avfallsgropar, stolphål samt 2 brunnar. Totalt ca 190anläggningar, enl anh om fornl nr.

Tingstäde kyrka

Tingstäde träsk

Tittolles i Stavsätra

Tjustgöls gård

Tjärby Raä 59

Tobaksladan

Tofta

Tofta 19

Tofta 39

Toppeladugård
Lateglacial succession sampled in 5cm slices of 4-5kg each.
Asynarchus is ?lapponicus Zett.
Bembidion grapei of Lemdahl (1985) is revised to B mckinleyi in later publications.
Early work includes Holocene material.

Torbjörntorp Raä 86

Toresbo

Torhult

Torkelsbo

Torkelsrud

Torkstuga Nusnäs Zorns gammelgård

Torpa kyrka

Torpa prästgård

Torpa stenhus

Torsby Raä 100

Torsklok-härbret i Västra Lillmon

Torslanda 108:1

Torslanda 110:1

Torslanda 220

Torslanda 99:1

Torslanda Raä 96

Torslunda

Torsåker Raä 1589

Torsångs kyrka

Torup slott

Torö kyrka

Torö Raä 75
Tomtning, 6x4 m (N-S), undersökt och borttagen, bestående av 3 väggar varav den S och N var uppbyggda av 0,4-1,5 m st stenar i enkla rader, och den Ö väggen bestod av 0,2-0,5 m st stenar. Vid arkeologisk undersökning 1998 framkom 1 mörkfärjat jordlager. Mitt i anläggningen framkom flata stenar, möjligen ett underlag för en stolpe. Rester av 1 trolig härd påträffades även i centrum av anläggningen. I anslutning till denna fanns ett antal spridda brända benfragment. I S delen framkom 1 nedgrävning, ca 0,6 m diam och ca 0,15 m dj, och i N halvan av grunden påträffades en ganska tät stenpackning, som möjligen kan ha utgjort dränering. Fynd av 3 brynstenar, samt 6 fragment av eldslagningssten påträffades. Tomtningen är 14C-daterad till vikingatid. Efter avslutad undersökning återställdes tomtningen. (RAÄ 321-2182-2010)

Tossene 446

Tossene Raä 446
Hällristning, 1,3x0,9 m (N-S), bestående av 1 skepp, 3 fragment och 1 skålgrop.
Skeppet är 59 cm långt och av enkellinjetyp med bemanningsstreck. Fragmenten är 20-26 cm långa. Skålgropen är 4 cm diam och 0,5 cm djup. Belägen på S-sluttande häll vid sprängkant. (RAÄ dnr 321-4693-2003).
Tillägg Dnr 321-2729-2011: Vid arkeologisk förundersökning, SÖ om Tossene 446:1, 2009 påträffades boplatslämningar.
Äldre beskrivning: Se Skannat dokument, Inventeringsbokuppslag under Referenser för uppgifter som har registrerats vid Fornminnesregistret före FMIS införande.

Tosterup 32:2

Tovastugan

Transtorpsvägen

Trappgården i Mångberg

Trehörna säteri

Trelleborg 19

Trelleborg 19:1

Trelleborg 48

Trelleborg: brick pit
Lateglacial clay.

Trogsta 71
Trogsta is a Swedish Iron Age settlement consisting of estimated 9 building constructions and 18 grave mounds/graves. In general the datings lies between 0 BC to 650 AD.

Trollasten

Trulsatorpet

Trädgårdsmästarbostaden

Träne kyrka

Tröinge 4:9

Trösklada Bergkarlås

Trösklada Östnor

Tullinge gård

Tullsåkra

Tumbo kyrka

Tuna

Tuna Raä 328:1
Boplats, okänd utsträckning, delvis undersökt borttagen. Inommarkerat område, ca 65x35 m (NNÖ-SSV) företogs med anledning aven ny vägsträckning en arkeologisk undersökning. Inom områdetpåträffades härdar, gropar, väggränna, hyddbotten, 1 pilspets avflinta med urnupen bas, 30 flintavslag, 10 kvartsavslag, 1kvartsit avslag, keramik, täljstensfragment mm.

Tuna Raä 330
Boplats, oklar utsträckning. Inom markerat område ca 170x50 m(NÖ-SV) påträffades vid undersökning stoplhål, härdar,nedgrävningar, rester av två hus, vävstolsgrop, palissad ochanläggning som tolkades som en rostbädd samt fynd avkräftfibula, avslag, lerklining, keramik mm.

Tuntorps gård

Turinge 415
Nr 1) Stensättning, kvadratisk 8x8 m (N 30cg V-S 30cg Ö)Övertorvad med i ytan talrika stenar, 0,4-0,6 m stora. I Ö delnen större sten 0,6x1,1 m stor och 0,8 m hög sten. Kantkedjatydligast i V 0,3-0,4 m hög av 0,4-0,7 m långa stenar. I de NVoch SV hörnen är klumpformiga resta stenar, 0,6 m höga och ca0,7x0,5 m stora. Kantkedjan svårt skadad med utvräkta stenar,särskilt i N och Ö delarna. Hörnstenarna i NÖ och SÖomkullvräkta. Tillfällig skogsväg har gått tvärs över iriktningN-S. Bevuxen med 1 tall och några mindre buskar. 11stubbar. Ris 12 m NÖ om nr 1 är Nr 2) Stensättning, kvadratisk6x6 m. (N 20cg V-S 20cg Ö) 0,5 mhög, övertorvad med enstaka0,2-0,3 m stora stenar. Kantkedja delvis övertorvad 0,25 m hög av0,3-0,5 m stora stenar. I hörnen är klumpstenar 0,25-0,4 m höga0,6-0,7 m stora. Kantkedjan skadad, delvis helt borta. Kantstenarligger utanför stensättningen. Beväxt med några buskar 7 stubbar.

Tvartorps gård

Tvärgränd

Tvåan, Röda kvarn

Tvååker Raä 193

Tygapil

Tynderö 27
1) Område med röjningsrösen: Ca 50x25 m (NV-SÖ), bestående av ca 5röjnings- ; rösen. Dessa är runda eller ovala, 5 m diam resp.5-7x2-4 m och 0,2-0,4 m h, och av 0,2-0,4 m st och 0,7 m ststenar. Svårt at urskilja de olika röjningsrösena då ytornaemellan också har rikligt med sten. Stentipp? Beväxt med lövträdoch enbuskar.

Tynningö

Tyresö kyrka

Tysk Karin Olsson i Kärvsåsen

Tysk Sven i Västra Stumsnäs

Tystberga kyrka

Täby

Täpp Kerstin i Nedre Gärdsjö

Tärna hembygdsgård

Tåme

Tångerda gård

Tåsjö
fauna from peat > 50,000 year old in gravels, possibly correlated with Jämtland Interstadial.

Tåstarps kyrka

Tölö Raä 173

Tönnersjö kyrka

Töre 422

Töre Raä 320

Törnbotten

Tønsberg, Essotomten

Tønsberg, Peterskirken

Tønsberg, Teglhagen

Tønsnes
Holocene peat sequence

Uddevalla Raä 133:1

Uddvide

Uggelbo

Uggerby Aa
Holocene sediment.

Ulfsparregatan 2

Ullbergs i Kall

Ullisjaur

Ulriksdals slott

Ulvängen

Umeå socken Raä 225

Umeå socken Raä 227

Umeå socken Raä 318

Umeå stad Raä 15

Umeå Stadsliden 6:6

Undersåker Raä 204

Uppsala 262:1

Uppsala 670

Uppsala 88:1

Uppsala Raä 499
Settlement site

Uppsala: Bryggaren 1
From excavations in the core of the medieval town.
Note : list superceded by {Hellqvist & Lemdahl (1996)}.

Uppsala: Bryggaren 2
Samples from medieval urban deposits - 12th - early 15th C.
(2) 13th C ad
(3) late 13th-early 14th C
(7) early 15th C.

Uppsala: Centrum
Insects from medieval urban deposits.

Uppåkra

Utatgården på Öhn

Utmelanda

V Sandudden

Vadsbro kyrka

Vadstena 21:1

Vadstena 35
Historical execution site, known as Galgebacksgärdet.

Vadstena rådhus

Vaksala Raä 300
Boplats? Inom markerat område ca 40 m diam iakttogs 1 härdgropvid jordprovtagning, med skärvsten, sot och kol

Valbo kyrka

Valbo Raä 399

Valboön

Valby

Valje

Vall kyrka

Valla

Vallagatan

Vallby

Vallby kyrka

Vallby, Tillberga
Well, 3m deep associated with 12 houses of Migration period, ca. AD 200-500 on 14C evidence.
b = basal sample p = profile sample.

Vallda Raä 293

Vallen i Gammelsträng

Vallentuna 495:1

Valleröds Mosse
Early Holocene fauna from tufa deposit, largely terrestrial mollusca.

Vallins i Östansjö

Vallsnäs

Vallviksvallen

Valsgarde
Post-medieval stream succession N of Uppsala.

Valtersberg

Valtorps kyrka

Vamlingbo prästgård

Vanneberga

Vanserum

Varbergs fästning

Varras i Råsjön

Vaterland 1, Oslo

Vaxmyra

Veinge kyrka

Verksgatan

Verkstadsstuga Östnor

Verum 4:2

Veta 45

Vettsta

Viborg Sonderso
11th C urban deposits.

Viby gård

Viby Raä 220

Viby Raä 222

Viby Raä 225

Vickleby kyrka

Vieremä: Kallolampi
Holocene (Littorina Sea) deposit.

Viggeby

Viggesbo säteri

Vik

Vika Raä 260

Vikenhärbret

Vikström i Bodsjö

Vilhelmina Raä 1647

Villie kyrka

Vinberg Raä 97

Vingåker-Kvarngölet

Vintappermosen
Lateglacial site.

Vintriediket

Vippröste

Vireda kyrka

Visby 107:1

Visby domkyrka

Visingsö 182

Visseltofta kyrka

Vistad

Vita Holmen, Löwenströmska sjukhusområdet

Vittsjö 24:1

Vittskövle 1:1

Vives

Vojmsjön

Vojmsjöns utlopp

Voxtorps kyrka

Vretarne Bergmans gård

Vä kyrka

Vähusen

Vänersborg Raä 149

Vänge Raä 88:1
Stensättning, rektangulär, 4x3 m (NV-SÖ) och 0,3-0,5 m h. Fyllning av 0,3-0,5 m st stenar. I SV kantkedja av 0,3-0,7 m l och 0,3-0,8 m h stenar. Något utfallen.

Värdshusbacken

Värmdö kyrka

Värna kyrka

Värö Raä 323

Väsby kvarn

Väsby kyrka

Väster Lakbäck

Västerbitterna 3:17

Västerbitterna Raä 34

Västergarn kyrka

Västergård

Västerhaninge Raä 201
Gravfält, ca 30x30 m (N-S), delundersökt, bestående av 5 runda stensättningar, varav 1 är ca 20 m i diam.
Vid revideringsinventering 1981 var gravfältet ca 250x50-100 m (N-S) med totalt 60 fornlämningar. Området delades in i två ytor som delades av vägen, a) och b). Yta a) (RAÄ 102:1) omfattade 10 runda stensättningar och 30 resta stenar. Stensättningarna var 7-17 m i diam och 0,1-0,3 m h. Övertorvade. De största, 14 resp 17 m diam, var belägna i SV delen. Flera var mycket otydliga och skadade genom grustäkter mot järnvägen i NV. De resta stenarna var 0,5-1,1 m h och 0,3-0,7 m tj. Några var liggande. Yta b) se RAÄ 201:2.
Tillägg dnr 3065/82: På området för mormontemplet gjordes år 1982 en arkeologisk undersökning av bl a 76 gravar, varav 2 var registrerade tidigare. Datering: förromersk järnålder.
Tillägg dnr 4291/83, 321-1539-2000: Vid arkeologisk undersökning 1982-1983 i samband med byggnation av mormontemplet undersöktes ett ca 12000 kvm st område, varvid 219 anläggningar påträffades bestående av ett 20-tal olika typer av gravar, bl a domarring, runda, ovala, fyrsidiga, rektangulära, tresidiga, sexkantiga och oregelbundna stensättningar, resta stenar och flatmarksgravar. En skärvstenspackning av oviss form pga skador, utmärkte sig. Den innehöll 30 separata begravningar. Anläggningarna varierade i storlek mellan 0,5-18,5 m i diam. Gravarna var såväl mans- kvinno- som barngravar. Fynden av metall bestod främst av bruksföremål, t ex knivar, prylar och skäror. Vapenfynd i form av bl a 1 sköldbuckla och lansspetsar påträffades. Fynd av brons var 3 fibulor. Keramikskärvor var det vanligaste fyndet. Dessutom framkom 10 härdar och 3 stolphål. Datering: yngsta bronsålder-folkvandringstid med tungdpunkten förlagd till tiden omkring Kristi födelse. Efter undersökningen kvarligger ett ca 30x30 m st område med 5 stensättningar.

Västerhaninge Raä 479
A grave and burial site

Västerljung Grav

Västerlövsta 395:1

Västermo kyrka

Västerplana kyrka

Västervik 94:1

Västervång

Västerås 232:1

Västerås domkyrka

Västra Eds kyrkoruin

Västra Frölunda Raä 411

Västra Klagstorps kyrka

Västra Nöbbelövs kyrka

Västra Skälby

Västra trädgårdsgatan 13

Vättlösa Raä 158

Väversunda kyrka

Växjö 61:1

Våmb Raä 59

Våmhusvägen Bonäs

Våthults kyrka

Wahléns i Oxberg

Waxängs gård

Westööska huset

Wrangelska palatset

Ysby kyrka

Ystad 50:1

Ytterby

Ytterby Raä 22

Ytterselö kyrka

Yttre Medväga

Ägglösen

Älgtjärn

Älgtjärn, Jovan ekopark

Älvestads kyrka

Älvsbyn Raä 958

Ängdala
Ängdala. 3 Lateglacial into Early Holocene gyttja and peat successions.
Full list not published.
[1 sample, species presence only.]

Ängstigen

Äskhult

Åby

Ågren i Rännberg

Åhus 23:1

Åkarp

Åkerblads pensionat

Åkroken
Stadslager, ca 1150x1000 m (N-S), medeltida och yngre, i stadscentrum. Det nu skyddade området är ungefärligt angivet på fotokonceptkartorna. I övrigt hänvisas till RAÄ och SHMM Rapport 1979, Nyköping, Medeltidsstaden 13, skrivelse från länsstyrelsen dnr 1280/80 samt till i ovanstående rapport anförd litteratur.
Se scannade dokument: Inventeringsboksuppslag under Huvuduppgiftsfliken för arkeologiska undersökningar som har registrerats vid Fornminnesregistret före FMIS införande.
- - Tillägg dnr 321-37-2001: Vid arkeologisk förundersökning år 2000 inför anläggandet av bergvärme i kvarteret Flickskolan 2 invid Franciskanerklostret påträffades inget av antikvariskt intresse i provrutan.
- - Tillägg dnr 321-525-2002: Vid arkeologisk förundersökning i år 1996 i kvarteret Allhelgona 19 framkom lämningar från nyare tid (1800-tal).
- - Tillägg dnr 321-1447-2005: Vid arkeologisk förundersökning år 1972 och slutundersökning år 1973 i kvarteret Stallbacken 7-11 påträffades byggnadsrester och fynd. Datering: 1100-1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-1722-2005: Vid arkeologisk delundersökning år 1981 påträffades byggnadsrester och fynd. Datering: 1100-1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-2232-2006: Vid arkeologisk förundersökning år 2006 i Västra Trädgårdsgatan 6 påträffades 0,5-0,9 m tj kulturlager och fynd av keramik BII:4, lerklining och djurben. Datering: medeltid-nyare tid.
- - Tillägg dnr 321-1527-2006: År 2003 utfördes en arkeologisk undersökning inom Nyköpingshus, Nyköping 64:1, se detta RAÄ-nr för resultat.
- - Tillägg dnr-321-2016-2005: Vid arkeologisk förundersökning 2005 i korsningen Västra Storgatan-Brunnsgatan påträffades kulturlager med keramik, tegelkross, träflis och bark. I lagret framkom flera fragment av trebensgrytor, fragment av gulvitt lergods, del av sulläder med sömhål och en spik. Typologisk datering till 1500-1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-3201-2005: Vid arkeologisk förundersökning 2005 i Slottsgatan, kv Borgaren, påträffades flera kulturlager med fynd av bl.a. tegelflis, ben, glas, koppar- eller bronsfragment, spik, keramik (yngre rödgods), brända ben samt kritpipsfragment. Typologiskt datering till 1600-1700-tal.
- - Tillägg dnr 321-766-2007: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktövervakning år 2002 i Hamnbron framkom en stenläggning, kulturlager och fynd av keramik (BIIy), kakel, kritpipor, järnföremål, glas och djurben. Datering: nyare tid.
- - Tillägg dnr 321-2733-2005: 2004 utfördes antikvarisk kontroll i form av arkeologisk förundersökning inom Nyköpingshus, Nyköping 64:1. Se detta RAÄ-nr för resultat.
- - Tillägg dnr 321-4039-2005: 2005 utfördes arkeologisk förundersökning i samband med att en äldre gravhäll vid Alla Helgona kyrkans västfasad flyttades från N sidan till S sidan av ingången. I sökschaktet efter gravhällen påträffades inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-4336-2005: Vid arkeologisk förundersökning 2005 i kvarteret Öster 1:1 påträffades kulturlager troligen efter Stora Slottsträdgården från 1500-1600-talet samt en träränna troligtvis hörande till den bebyggelse som fanns på platsen vid 1800-talets slut.
- - Tillägg dnr 321-3969-2007: Vid arkeologisk förundersökning år 2006 i Västra Trädgårdsgatan 6 påträffades 0,5-0,9 m tj kulturlager. Fynd av keramik, lerklining och djurben.
- - Tillägg dnr 321-3963-2007: Vid analys av 12 skruvborrsprover från miljöteknisk undersökning från kvarteret Slottsvakten 2 och 3 framkom omrörda kulturlager från nyare tid. Nivån för ursprunglig markyta dokumenterades.
- - Tillägg dnr 321-799-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning i kvarteret Nikolaus 7 år 2007 framkom 0,2 - 0,9 m tj kulturlager, 14C-daterade till perioden 1470-1650 e Kr. Fynd av yngre rödgods, kritpipsfragment, porslin och djurben.
- - Tillägg dnr 321-928-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av övervakning av fem borrprovtagningar i Kv Slottsvakten 1-2 och Väster 1:1 konstaterades i två fall kulturlager ned till 3,7 och 3 m ö h.
- - Tillägg dnr 321-2790-2008: Vid arkeologisk slutundersökning och antikvarisk kontroll i kv Rådhuset år 1963-1964 påträffades upp till 2,5 m tj kulturlager, träbrolämningar och huslämningar av trä. Fynd av mynt, myntstampsavtryck, keramik, runristade träföremål, trä- och läderförmål. Datering: 1200-1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-4041-2008: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning i Östra Torget påträffades spår efter byggnader från 1600-talet samt golvplank N om Helgona kyrka.
- - Tillägg dnr 321-548-2009: Vid arkeologisk förundersökning år 2008 i kv Strömkarlen 16 och 17 framkom 1,1-1,2 m tj kulturlager i minst 12 lager. 14C-datering av djurben: 1180-1280 e.Kr (2 sigma).
- - Tillägg dnr 321-4892-2009: I samband med schaktning för ett dräneringsledning från Kungstornets N yttermur och mot ån utfördes en arkeologisk förundersökning i form av schaktövervakning 2009. Ett antal provstick med jordsond gjordes för att möjligen få nivåmått på den sterila markytan. Den sterila markytan nåddes ej utan omrörda lager sträcker sig minst till ett djup på 1,1 m. I övrigt påträffades inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-4901-2009: Vid arkeologisk förundersökning 2009 inom fastigheten Folkungabron 3-4 konstaterades att det finns intakta kulturlager mellan 0,7-1 m dj under markytan. Under detta framkom steril nivå bestående av silt. Lagren ovan utgjordes endast av omrörda kulturlager. Enstaka fynd av keramik (stengods, CII och yngre rödgods, BII:4) och djurben gjordes i de omrörda lagren. Inga fynd tillvaratogs.
- - Tillägg dnr 321-1571-2010: Statens maritima museer utförde en arkeologisk förundersökning inom fastigheten Väster 1:1, år 2010. Vid undersökningen påträffades påträffades tre anläggningar, varav en är daterad till 1600-tal (tilldelas egna RAÄ nr). Runt de tre större pålarna påträffades vid provtagningen ett kulturlager bestående av gråsvart fet lera med bränt material bl.a. kol, bränd kalk. Fynd: i lagret: handsmidda spikar, trolig blybit, möjlig pilspets, ett järnbeslag, byggnadsmaterial, tegel, öländsk kalksten trolig golvbeläggning, koben och kotänder. Även ett handtag till en trefotsgryta och ett kritpipsskaft blandat med mer modernt så som maskinslaget tegel och glasflaskor från 18-1900-tal påträffades. Handtaget till trefotsgrytan kan typologiskt dateras till sent 1500-tal tidigt 1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-872-2011: Vid arkeologisk förundersökning år 2010 i fastigheten Skutskepparen 46 påträffades kulturlager i den NV och SÖ delen av fastigheten. I NV observerades en stor del bevarade kulturlager där merparten sannolikt härrör från 1700-och 1800-talen. I sektionen syntes brandlager som förmodas vara rester från de två stora stadsbränderna åren 1665 och 1719 och under dessa fanns två trästockar som kan vara delar av en konstruktion. Stockarna kunde inte dateras dendrokronologiskt, men pekar mot tidigt 1600-tal. Mot botten av sektionen syntes den äldsta marknivån i form av tydliga kulturlager som innehöll keramik, med en generell datering till 1500-talets andra hälft. I SÖ delen av fastigheten framkom relativt fragmentariska spår av kulturlager. I botten av schaktet påträffades däremot rester av en träläggning. Makrofossilanalyser och keramikfynd i anslutning till träläggningen pekar dock på att det rör sig om en utomhusyta som kan ha tagits i bruk under tidigt 1600-tal.
- - Tillägg dnr 321-4102-2011: Vid arkeologisk förundersökning år 2011, vid Borgarberget, inom fastigheten Väster 1:1, gjordes en arkeologisk dokumentation i form av provborrning, där 10 borrprover borrades ner till 1-3 m dj och inom en yta på 22x14 m. Anledningen till förundersökningen var att Nyköpings kommun planerar anlägga en ny stadspark på V sidan av höjden där Västra klockstapeln uppfördes år 1692. Vid undersökningen påträffades kulturlager innehållande tegelflis, kalkbruk, grus, sot och/eller ben från nyare tid. På grund av undersökningsmetodens begränsningar går det inte att säkert säga om påträffade kulturlager är omrörda eller inte. Inga spår efter konstruktioner som lergolv eller trärester syntes i skruvborren och ingenting tyder på att lagren är äldre än 1600-1700-tal. Inga fynd påträffades.
- - Tillägg dnr 321-4448-2009: Vid arkeologisk förundersökning 2009 inom fastigheten Borgmästaren 2 påträffades i sökschakt, 19x1 m st, kulturlager, 0,4-1,1 m tj, ungefär 1 m under nuvarande markytan. Längs en sträcka av ca 9 m frilades en tät stenläggning som tolkas utgör ett golv i en byggnad. Stenläggningen var täckt av ett tjockt brandlager av smulig bränd lera och rester efter kolat timmer och plankor. I brandlagret påträffades fynd av äldre rödgods samt en stor vridlåsnyckel. Det kolade träet 14C-daterades till 1280-1400 e.Kr. (kal 2 sigma). Strax Ö om det öppnade schaktet är en liten bod. Under boden finns en valvslagen källare. En skalenlig uppmätning gjordes av källardelen och kalkbruksprover togs från valvet. Dessa gav en datering till 1600-1700-tal. Dock är den ursprungliga golvnivån för källaren i höjd med stenläggningen och har troligen varit i bruk vid samma tid.
- - Tillägg dnr 321-1432-2010: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktövervakning 2010 inom fastigheten Läroverket 16 i samband med schaktning av trädgrop. Inga äldre kulturlager eller konstruktioner påträffades. Orörd marknivå kunde konstateras på ca 0,96 m dj.
- - Tillägg dnr 321-45-2011: Vid arkeologisk förundersöknijg 2010 inom fastigheten Väster 1:1 längs med Nyköpingåns S strand kunde det konstateras i samband med schaktning att strandbrinken har fyllts ut vid olika tillfällen. I V förekom ett sparsamt fyndmaterial från 1600-1700-talet. I övrigt påträffades inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-807-2011: Inom fastigheten Åkroken 4 Ö del utfördes en arkeologisk förundersökning 2010. I området hade ett tidigare garage stått som revs inför förundersökningen. De äldre kulturlagren i schaktet handrensades efter att spåren från rivningen hade tömts ur schaktet. I fastighetens SÖ del påträffades bevarade medeltida kulturlager, innehållande dynga, träflis och en ringa mängd tegel, med en tjocklek på 1-1,5 m. Fynd: fingerring av kopparlegering med blå infattningssten, dubbelkam, spelpjäs av ben (kastben till spelet Kasta kota), läderavfall, keramik, lerklining och djurben.
- - Tillägg dnr 321-1157-2011: Inom fastigheten Väster 1:1 invid Nyköpingåns V sida strax N om Nyköpingshus utfördes en arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning 2010. Övervakningen föranleddes av att provborrningar efter föroreningar gjordes på fyra platser mellan Fiskbron och Konsthallen. Tre schakt togs upp och inget av antikvariskt intresse noterades.
- - Tillägg dnr 321-1160-2011: Inom fastigheten Nyköpingshus 1, invid kanonrondellen utfördes en arkeologisk förundersökning 2010. Föranledd av sprickbildningar i rondellens murverk togs två provgropar upp för att kontrollera ifall det var sättningsskador. Förundersökningen kunde konstatera att relativt omfattande kulturlager finns invid rondellens Ö sida, medan de succesivt upphör mot N. Kulturlagret i det Ö schaktet kunde genom fynd, lagerföljder och byggnadshistoriskt sammanhang dateras till sent 1500-tal.
- - Tillägg dnr 321-1184-2011: Vid arkeologisk förundersökning inom Hellmanska gården i fastigheten Sörmlandsbanken 1 påträffades i sökschakt rester av ett hus S om berörda byggnaden. Rester utgör en syll (NÖ-SV), ca 0,5 m br, bestående av rundade och skarpkantade stenar, 0,2-0,5 m st. Syllen framkom direkt under ytskiktet. Kulturlager påträffades även i samma schakt som syllen. Fynd av kakelfragment och kritpipsskaft. I övriga schakt framkom inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-4524-2011: Vid Nikolai kyrka utfördes en arkeologisk förundersökning i form av schaktövervakning 2009, N om och invid kyrkans långsida. Inget av antikvariskt intresse påträffades.
- - Tillägg dnr 321-4553-2011: V om Nikolai kyrka på fastigheten Nikolai 10 utfördes en arkeologisk förundersökning föranledd av schaktning för fundament till belysningsstolpe samt anslutande elledning. Stolpschaktets botten rensades och provstacks med jordsond för att få en nivå på steril orörd marknivå, samt bedöma tjocklek på underliggande kulturlager. Den orörda marknivån mättes till 13,10 m.ö.h., detta i relation med nuvarande marknivå på 13,96 m.ö.h. Ett ben påträffat i det äldsta kulturlagret 14C-analyserades och gav en datering till 1300-1430 e.Kr. (kal 2 sigma).
- - Tillägg dnr 321-4825-2011: Vid arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning 2011 längs Bagaregatan invid fastigheterna Hotellet 25 och Järnhandlaren 1. I ett schakt för en trädgrop framkom spår från den tidigaste markanvändningen, med liknande karaktär som påträffade markhorisonter från historisk och medeltid i andra delar av Nyköpings stadslager. I ett annat schakt framkom ett lager med sot och kol innehållande tegelkross och keramik med trolig datering till 1700-1800-tal. I övrigt påträffades inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-4828-2011: Inom fastigheterna Väster 1:1 och Nyköpingshus 1 utfördes en arkeologisk förundersökning 2010 föranledd av anläggandet för ny belysning i parkmarken vid Tovastugan och längs åpromenaden vid Nyköpingshus. Fem schakt togs upp, var i ett påträffades grundstenar och tegelkross som sannolikt är rester från en byggnad som finns på 1888 och 1931 års kartor över Nyköping. I övrigt framkom inget av antikvariskt intresse.
- - Tillägg dnr 321-117-2012: Föranledd av lagandet av en akut vattenläcka i korsningen Östra Trädgårdsgatan-Behmbrogatan utfördes en arkeologisk förundersökning 2011. Drygt 1 m under nuvarande marknivå konstaterades kulturlager i N schaktväggen med silt, sot, kol och små tegelflisor, som tolkas härröra från aktiviteter kopplade till den närliggande klosterområdet under hög- och senmedeltid.
- - Tillägg dnr 321-734-2012: Föranledd av sättningsskador i huset vid Västra Trädgårdsgatan 53 inom fastigheten Gripen 23 utfördes en arkeologisk förundersökning 2010 i samband med schaktning vid husets SÖ hörn. Inget av antikvariskt intresse påtärffades.
- - Tillägg dnr 321-1436-2012: Vid arkeologisk förundersökning 2011 i SV delarna av fastigheten Slottsvakten 1, i anslutning till Slottsskolan identifierades kulturlager som genom 14C-analys dateras till 1100-talets andra hälft eler början av 1200-talet. I samma lager påträffades även en skärva från ett stengodskrus av tyskt ursprung, som dateras till tiden 1350-1400.
- - Tillägg dnr 321-1666-2012: Vid arkeologisk förundersökning 2011 inom fastigheten Skutskepparen 46 påträffades kulturlager och konstruktioner i tre av totalt fem källarutrymmen som undersöktes. Dessa var dock relativt fragmentariska men fyndrika. En analys av keramiken från platsen visar att områdets har brukats från åtminstone senmedeltid. Detta överensstämmer väl med resultat från 14C- och miljöanalyser. Tre brukningsfaser kunde urskiljas utifrån kulturlagerföljder och analyser.
- - Tillägg dnr 3.4.2-4187-2012: Vid arkeologisk förundersökning 2011 inom fastigheterna Garvaren 1 och 8. I Ö delen av Garvare 8 påträffades bevarade kulturlager. I ett schakt framkom en heltäckande stenläggning och syllstenar. Fynd av järnskrot, beslag och hästskor samt smidesslagg. De påträffade anläggningarna avviker från den bebyggelse som kan ses på stadskarta från 1888.
- - Tillägg dnr 3.4.2-118-2013: Inom fastigheten Brovakten 5 utfördes en arkeologisk förundersökning hösten 2011. I sökschakten fanns endast fyllnadsmassor intill åstranden. Rester efter en bryggkonstruktion daterad till 1600-tal till 1700-tal påträffades.
- - Tillägg dnr 3.4.2-4007-2012: Inom kvarteren Verkstaden, Mejeriet och Nyköpingsbruk utfördes en arkeologisk förundersökning i samband med utförandet av miljöundersökningar i form av borrningar. I borrhålen framkom tjocka kulturlager, ca 1,5 m tj, med inslag av träflis och tegel, med störst koncentration i gränsen mellan kvarteret Mejeriet och Nyköpingsbruk. Möjligen utgör dessa kulturlager spår efter mässingsbruket vid åkanten.
- - Tillägg dnr 3.4.2-3750-2012: År 2012 utfördes en arkeologisk förundersökning inom fastigheterna Slottsvakten 1, 2, 3 och Väster 1:1 föranledd av planerade miljöprovtagningar. Inom Slottsvakten 1 påträffades kulturlager och en förmodad syllstensrad samt en ässja, som troligen utgör spår efter en smedja. Lämningarna är kan sannolikt knytas till efterreformatorisk tid. Inom Slottsvakten 3 återfanns historiska bebyggelselämningar som kan knytas till gasverket från år 1861.
- - Tillägg dnr 3.4.2-3752-2012: En arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning utfördes inom fastighet Residenset 8 år 2012. Två schakt togs upp, ett i SÖ delen av länsstyrelsens inre gård samt ett intill Annexet strax N om länsstyrelsens Ö flygel. Endast fyllnadsmassor påträffades i schakten som dock inte grävdes ned till steril nivå.
- - Tillägg dnr 3.4.2-2063-2013: Med anledning av diverse schaktningar för dagvattenbrunnar, belysningsstolpar, trädgropar och enstaka släntningar utmed Folkungavägen mellan Västra Kvarngatan och Ringvägen ufördes en arkeologisk förundersökning i form av schaktningsövervakning under perioden juni-oktober 2012. Längs sträckan Västra Kvarngatan till N sidan av ån framkom i 3 schakt ett 1-1,5 m tj medeltida kulturlager med gödsel, djurben och träflis. Vidare framkom en kullerstensläggning och en kavelbro. Längs sträckan Åpromenaden till Östra Trädgårdsgatan framkom i 3 schakt mörkbruna kulturlager, 0,5 m tj, med ben och organiskt material. I kulturlagret påträffades fynd av tidig- och högmedeltida keramik, ett blästermunstycke, eldslagningsflinta samt kammakeriavfall i form av sågat ben. I N delen påträffades spår efter en tegelbyggnad i form av en hög syllstensrad med en tegelmur i renässansförband ovanpå. Byggnadens orientering motsvarar den gamla stadsplanen från tiden före stadsbranden 1665. Längs sträckan Östra Trädgårdgatan till Östra Promenaden framkom i 2 schakt ett gråsvart kulturlager, 0,5 m tj, med tegelkross och kalkbruk från nyare tid. Längs sträckan Östra Promenaden till Hamnbron påträffades i 10 schakt kulturlager, 0,25 m tj, med inblandning av tegelkross, kalkbruk och slagg. Kulturlagren tolkas som spår efter slottets stora trädgård samt skeppsvarvets smedjor och mekaniska verkstäder, som låg här under 1800-talet.

Årdala kyrka

Åre gamla kyrka

Årebergs gård

Årsta

Årstad Raä 3

Årup (Skräbeån)

Årups norre vång

Ås-Husby

Åsen

Åssjiejávrátje

Åsögatan

Ödeshög 215:1

Ödskölt Raä 122

Öggestorp

Öhlanders

Önsbo

Örberga kyrka

Örby Raä 98

Örs kyrka

Örsaskögle

Örsås Raä 291

Örtofta slott

Örup Stenhus

Ösjöfors handpappersbruk

Ösmo gamla prästgård

Östboda

Östbyhärbret

Östbyvägen

Östensbo

Österhaninge Raä 230

Österhaninge Raä 238

Österhaninge Raä 239

Stå-boplats utsträckning ca 100x20 m (NV-SÖ). boplatsen belagd genom tidigare fynd av S-G Broström av 1 yxfragment, 1 mejselfragment samt avslag i kvarts. Vid besiktning kunde ett under jordytan på 0,1-0,3 m dj beläget mörkfärgat skikt iakttagas. I detta och i sluttningen SV härom kunde flera avslagi vit kvarts ses. Skärvsten förekommer även. Boplatsen sträcker sig troligen längre mot NÖ men där kunde nu inget ses. Den SV delen av boplatsen är emellertid skövlad genom industriområdetsuppbrytning. - - Tillägg dnr 321-265-2001: Vid undersökning framkom att boplatsen föreföll ha en ytmässig utbredning av minst 6000 kvadratmeter, med upp till metertjocka kulturlager. Hela ytan undersöktes inte utan urval gjordes. Sammanlagt undersöktes 17 storrutor med en sammanlagd yta av 470 kvadratmeter. 27 anläggningar undersöktes vilka nästan uteslutande bestod av stora gropar ev använda vid matberedning, el garvning. Sammanlagt 82790 artefakter registrerades, varav mängder av slagen kvarts, grönstensyxor, mikrospån i flinta, skifferblad samt fragment av benharpun. Boplatsen dateras till mesoliktikum, runt 5000 BC. Platsen har också besökts under tidig mesolitikum och järnåldern. - - Tillägg dnr 519/92: Vid utredning, etapp 1 konstaterades att boplatsen var skadad av två körvägar med djupa hjulspår. Sönderkörda härdar/kulturlager är synliga i den södra körvägen. - - Tillägg dnr326-563-2005: År 1999-2000 påträffades kvartsavslag i lämningens SÖ del av privatperson. Fyndplatsen var belägen ca 40 m SÖ om den begränsning som då markerades på Fastighetskartan. Kvartsavslagen är kvar i upphittarens ägo.

Österslövs gamla prästgård

Östnorsstugan

Östnorsstugan stall och lider

Östra ryds kyrka

Östra Sallerups kyrka

Östra Skrukeby kyrka

Östra Spång

Östra Söderåsen

Östra Ve

Östra Vrams kyrka

Östrabo biskopsgård

Övergran 280:1

Överlännäs Raä 20

Överselö kyrka

Övertorneå 427
Boplats utan synlig anläggning, oklar utsträckning. Inom angivet område, på en sträcka av 8 m i Ö kanten av dikesskärning invid landsväg, iakttogs några kvartsavfall och sparsamt med skärvsten samt enstaka skärvstenar i markskador inom ett område 18 m Ö om boplatsen. Det förefaller troligt att en del av boplatsen är bortschaktad men det är mycket möjligt att boplatsen fortsätter på sandterrassen mot Ö. Vid inventeringstillfället 1990 tillvaratogs tolv kvartsbitar. 27 m N om boplatsen är en liten grop, sannolikt naturbildning.Tillägg 1997-01-23: Dnr 421-4263-1994. Arkeologisk utredning av Norrbottens museum. Boplatsområdet kom att utvidgas åt S, mot RAÄ 426. På denna sträcka påträffades avslag och skörbrändastenar-Tillägg 1998-08-14. Dnr 421-3262-1995. Arkeologisk undersökning Norrbottens museum. Vid förundersökning inför vägbygge (provgropsgrävning) visade sig att boplatsen sträcker sig längreåt N än vad som tidigare varit känt. Vid förundersökningenframkom tre boplatsgropar och fynd av bl a slagen kvarts, grönstensavslag och skärvig sten. Vid slutundersökningen totalundersöktes två fyndkoncentrationer med fynd av bl a slagen kvarts, inklusive redskap. En kokgrop undersöktes också. Boplatsens nya utsträckning åt N framgår inte av rapporten, ej heller om boplatsen totalundersöktes.

Övraby kyrka

Övraby Raä 70

Övre Häfla bruk